TEST Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag förskola

TEST Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag flerbostadshus

TEST Anmälan om installation/ändring av eldstad/rökkanal i enbostadshus

Bygglov för nybyggnad av enbostadhus test 3

TEST Ansökan om bygglov för tillbyggnad av enbostadshus

Bygglov för nybyggnad av enbostadhus test 2

TEST Bostadsanpassning - Anpassa altan/terrass med mera

TEST Obligatorisk ventilationskontroll F - Fläkt frånluft Vårdlokal

Bygglov för nybyggnad av affärs- och kontorshus

TEST mailto-länk i slutbesked - Bygglov för nybyggnad av

TEST HÄNDELSEBEVAKNING Bygglov för tillbyggnad av restaurang

Bygglov för nybyggnad av fritidshus med eldstad

TEST Återställning - Ta bort duschplats med mera

Anmälan om inredande av ytterligare bostad i enbostadhus

Bygglov för nybyggnad av affärs- och kontorshus //Test att skriva en vääääääääldigt låååååång ärendemening. Och en till test att skirva en vääääääääldigt låååååång ärendemening.

Förhandsbesked för nybyggnad 2 st enbostadhus

Ansökan om förhandsbesked för nybyggnad av enbostadshus

Anmälan om Installation eldstad fritidshus inkl plank

TEST Bostadsanpassning - Anpassa höj- och sänkbart handfat

TEST Beställning av nybyggnadskarta typ B

TEST Ansökan om säsongbegränsat bygglov för nybyggnad av carport samt rivning samt installation av eldstad samt mur och plank samt komplementbyggnad

TEST Ansökan om bygglov för skylt/ljusanordning skylt

TEST Ansökan om bygglov för nybyggnad av enbostadshus

TEST Bostadsanpassning - Ersätta höj- och sänkbar inredning

TEST Reparation - Laga höj- och sänkbar inredning

TEST Ansökan om strandskyddsdispens för nybyggnad av enbostadshus

TEST Ansökan om marklov för ändring av markens genomsläpplighet

TEST Ansökan om bygglov för solenergianläggning på enbostadshus

TEST Ansökan om bygglov för solenergianläggning

Ansökan om bygglov för nybyggnad av enbostadshus

TEST Ansökan om bygglov för tillbyggnad av flerbostadshus

Fastighetsbildning överföra del av fastighet från till

Obligatorisk ventilationskontroll F - Fläkt frånluft förskola

Anmälan Inredande av ytterligare bostad komplementbostadshus

Bygglov för enbostadshus - tidigare Råbykungen 3

Bygglov Nybyggnad av enbostadshus test Nova 1

Tillsyn oanmäld installation av eldstad/rökkanal i Drivmedelsanläggning

Bygglov Ändrad användning kontorsbyggnad samt nybyggnad av skärmtak

Tillsyn olovlig lovpliktig åtgärd, ändrad användning

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning flerbostadshus
FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning

TEST Bostadsanpassning - Bredda övrigt;Installera dörröppnare;Installera övrigt

TEST Återställning - Ta bort hiss;Ta bort stödhandtag

TEST Obligatorisk ventilationskontroll F - Fläkt frånluft vårdlokal

TEST Ansökan om bygglov för nybyggnad av flerbostadshus

TEST Ansökan om bygglov för nybyggnad av fritidshus

TEST Bygglov för fasadändring av enbostadshus

TEST Ansökan om förhandsbesked för nybyggnad av flerbostadshus

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FT - Fläkt från/tilluft skola

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FT - Fläkt från/tilluft vårdlokal

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning skola
FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning

TEST Obligatorisk ventilationskontroll F och FT vårdlokal

TEST Ansökan om bygglov för tillbyggnad av enbostadshus inglasning av balkong

Obligatorisk ventilationskontroll FTX - Fläkt från/tilluft och värmeåtervinning vårdlokal
FTX - Fläkt från/tilluft och värmeåtervinning

Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag förskola

Obligatorisk ventilationskontroll FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning
FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning

TEST Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag FÖRSKOLA

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning FÖRSKOLA

TEST Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag Förskola

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning Skola

TEST Obligatorisk ventilationskontroll F - Fläkt frånluft Förskola

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FX - Fläkt frånluft och värmeåtervinning Flerbostadshus

TEST Beställning av nybyggnadskarta typ A

Tillsyn oanmäld installation av eldstad/rökkanal i affärslokaler

Tillsyn oanmäld installation av vatten och avlopp i serviceboende

TEST Adress och lägenhetsnr: Lägenhetsnumrering (utdrag)

Tillsyn gällande krav på underhåll av byggnadsverk
Tillsyn gällande krav på underhållning av

TEST Reparation - Laga duschplats;Serva dörröppnare

TEST Obligatorisk ventilationskontroll FTX - Fläkt från/tilluft och värmeåtervinning förskola
FTX - Fläkt från/tilluft och värmeåtervinning

TEST Ansökan om förhandsbesked för nybyggnad av enbostadshus

TEST Bygglov för utvändig ändring av carport

Förhandsbesked Tillbyggnad av affärs- och kontorshus

TESTÄRENDE Aktiv ärendetyp för test Aktivt ärendeslag för test braskamin

Bygglov för nybyggnad av förskola - Mallar Grundutbildning CRDU

Bygglov för nybyggnad av carport-Test av många remissrader (drygt 2600...)

Bygglov Nybyggnad av fästning Bygglov Nybyggnad av fästning Bygglov Nybyggnad av fästning

Bygglov Nybyggnad av x affärs- och kontorshus

Bygglov för nybyggnad av carport testärende

TEST Ansökan om tidsbegränsat bygglov för tillbyggnad av flerbostadshus samt installation av eldstad

TEST Ansökan om bygglov för skylt/ljusanordning bullerplank

TEST Ansökan om säsongbegränsat bygglov för uppförande av plank

Aktiv ärendetyp för test Konv ärendeslag för test övrigt

Fastighetsreglering - överföra del av fastighet

Bygglov för nybyggnad av enbostadshus HENRIK P Test

Anmälan om Inredande av ytterligare bostad enbostadshus

TEST Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag Vårdlokal

TEST Bostadsanpassning - Bredda kostnader för bygglov

Bygglov för nybyggnad av enbostadshus Test Anneli

Strandskyddsdispens för nybyggnad av 4 st bryggor

Bygglov för nybyggnad av väderskydd för bävrar

Bygglov Nybyggnad av affärs- och kontorshus

Kartering Karta typ A bärande konstruktion

Henrik felsökning Bygglov Nybyggnad av altan

Ärendemening TEST- Ansökan Byggnad Extra lång ärendemening för Test i Testmiljö.

TEST Återställning - Ta bort toalettstol

TEST Obligatorisk ventilationskontroll S - Självdrag skola

Bygglov för nybyggnad av fritidshus och garage

TEST Ansökan om bygglov för tillbyggnad av fritidshus

TEST Ansökan om säsongbegränsat bygglov för skylt/ljusanordning industribyggnad

TEST Ansökan om bygglov för nybyggnad av tvåbostadshus

TEST Ansökan om bygglov för nybyggnad av carport

Turistiskt boende/verksamhet som inkluderar, restaurang, kultur och hantverk, hotell, vandrahem, övernattningsstugor, bastu, motionsanläggning.

Öppet vattenområde där enstaka mindre bryggor och ångbåtsbrygga får anordnas. Strandskyddsdispens krävs

Upplag för snö, sandlada, vägredskap och baracker
Nybyggnad av sandlada samt utvidgning av område för snötipp

Bryggor och förråd för gemensam användning samt plats för uppläggning av småbåtar till bostadsfastigheter inom planområdet

Ny infart till Torvalla centrum från Fäbodleden

Småindustri. Därutöver får sådan handel med
skrymmande varor som har ett lågt
bilplatsbehov ordnas tex byggmaterial, möbler
Se vidare i planbeskrivningen

Begravningsplats; Byggnaden får användas för militart ändamål (förråd) under en övergångstid

Järnväg, får överbyggas med bro för huvudgatan

Öppet vattenområde där bryggor och båthus får uppföras

Kultur, Jamtli Historieland - sten- och järnåldersö

Turistiskt boende i form av stugor/byggnader

Kultur, Jamtli Historieland - Selet, vattenanknutna aktiviteter

Detaljplan för Betongen 1 m.fl. Sällanköpshandel

Arbetsplatser,bilistservice och handel vid trafikplats Odenskog

Jämtlandsflyg AB, utökat markutrymme, Spökis 2 m fl

Kv Bergmästaren 3 m fl, kontors- och industrilokaler

Detaljhandel utom handel med skrymmande varor

Drivmedel; Detaljhandel med skrymmande varor; Kontor; Hotell; Verksamheter

Användningen är angiven som Natur. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Bryggor och badplats för intilliggande fastighet

Vattenområde som inte får fyllas ut eller överbyggas i annan mån än som behövs för bryggor

Detaljplan för smultronet 15 kommunalt huvudmannaskap för gata

Användningen är angiven som småindustri. Bestämmelsen har inte tolkats vid digitalisering.

Bostäder; Centrumändamål får finnas i bottenvåningen; Parkering i garage; Förskola
Detaljplan för fastgheten Hästen 2 med flera, inom Täby park

Kvarteren Höken, Flundran, Gösen och Harren

Västra Eriksberg, del av Skellefteå 5:1 m.fl.

Mindre bryggor för fastigheter inom planområdet

Detaljplan för Erikslund, del av Lundby 1:1, Erikslundskolan

Detaljplan för Tummarp 1:116 med flera, Tummarpskolan

Användningen är angiven som Anlagd lekplats. Bestämmelsen har inte tolkats då ursprungsbestämmelse är utformad som kvartersmark.

Bostäder; Centrumändamål får finnas i bottenvåningen. I kvartershörn ska centrumändamål finnas; Parkering i garage
Detaljplan för fastgheten Hästen 2 med flera, inom Täby park

Detaljplan för del av Kv. Farao och Kairo mfl

Bostäder; Lokaler för centrumverksamhet om minst 1000 kvm ska finnas i bottenvåning mot GATA; Parkering
Detaljplan för del av Kv. Farao och Kairo mfl

Användningen är angiven som "Park eller plantering". Bestämmelsen har inte tolkats och är den ursprungliga formuleringen..
Kvarteren Höken, Flundran, Gösen och Harren

Detaljplan för Dalsjöfors, Tummarp 1:65 med flera, Borås Stad

Användningen är angiven som . Bestämmelsen har inte tolkats .

Detaljplan för fastgheten Hästen 2 med flera, inom Täby park

Lokaler för centrumverksamhet ska finnas mot GATA, dock ej kontor; Kontor; Parkering i bottenvåning och källarplan
Detaljplan för del av Kv. Farao och Kairo mfl

Detaljplan för Bagaren, Fiskaren och del av Bryggaren

Gata (som får överbyggas med kontor eller centrum mellan nivå ca +19.0 och ca + 33.5)

Gata (som får underbyggas med kontor, centrum och parkering, mellan nivåer enligt sektion A).

Centrumändamål får finnas i bottenvåningen; Bostäder; Parkering i garage; Förskola

Bostäder; Centrumändamål ska finnas i bottenvåningen; Parkering i garage

Centrum; Bostäder; Parkering; Tunnelbana i tunnel under mark, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar och entrefunktioner under mark (inklusive resenärsservice vid stationsentreer). Användningen avgränsas i höjdled från nivå angiven i halvcirkel till nivå angiven i triangel.
Detaljplan för kv Gelbgjutaren, Instrumentet 5 m.fl.

Bostäder endast i övervåningen; Detaljhandel; Kontor

Detaljhandel med skrymmande varor; Industri; Verksamheter, kontorsdelen får uppta mer än hälften av den bebyggda bruksarean

Industri; Verksamheter, kontorsdelen får uppta mer än hälften av den bebyggda bruksarean; Detaljhandel med skrymmande varor

Användningen är angiven som "Park eller plantering". Bestämmelsen har inte tolkats och är den ursprungliga formuleringen.

Vård; Parkering i garage; Idrottsplats; Skola; Förskola

Detaljplan för del av Örja 30:2 m.fl., Kronan södra

Lokaler för centrumverksamhet om minst 1300 kvm ska finnas mot GATA, dock ej kontor; Kontor; Parkering i bottenvåning och källarplan

Parkering i bottenvåning och källarplan; Lokaler för centrumverksamhet om minst 900 kvm ska finnas mot GATA, dock ej kontor; Kontor

Detaljplan för fastigheten Sätra 44:3 m.fl i Säljan

Användningen är angiven som "Allmänt ändamål". Bestämmelsen har inte tolkats då tolkning av vad som utgör allmänt ändamål inom kvartersmark måste göras i det enskilda fallet.

Detaljplan för kv Gelbgjutaren, Instrumentet 5 m.fl.

Bostäder; Centrum; Elnätstation får inrymmas i bottenvåning och källarvåning; Parkering

Tryckutjämnings- och brandgasschakt. Tunnelbana i tunnel, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar. Användningen begränsas nedåt till nivå angiven i triangel.
Detaljplan för kv Gelbgjutaren, Instrumentet 5 m.fl.

Gata. Användningsgräns mot allmän plats - park är tolkad från illustrationslinje ej avdedd att fastställas

Stationsentré. Tunnelbana i tunnel, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar och entréfunktioner under mark (inklusive resenärsservice vid stationsentréer)

Bostäder; Centrum; Parkering; Tunnelbana i tunnel under mark, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar och entrefunktioner under mark (inklusive resenärsservice vid stationsentreer). Användningen avgränsas i höjdled från nivå angiven i halvcirkel till nivå angiven i triangel.

Centrum; Elnätstation får inrymmas i bottenvåning och källarvåning; Kontor; Parkering i bottenvåning och källarplan

Verksamheter; Industri; Handel med skrymmande varor

Centrum; Parkering; Tunnelbana i tunnel under mark, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar och entrefunktioner under mark (inklusive resenärsservice vid stationsentreer). Användningen avgränsas i höjdled från nivå angiven i halvcirkel till nivå angiven i triangel.

Torg; Tunnelbana i tunnel under mark, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar och entrefunktioner under mark (inklusive resenärsservice vid stationsentreer). Användningen avgränsas i höjdled från nivå angiven i halvcirkel till nivå angiven i triangel.

Detaljplan för Enebybergsskola Orren 30 och 31 samt del av Enebyberg 1:80

Gata; Tunnelbana i tunnel under mark, skyddszon samt tillhörande tekniska anläggningar och entrefunktioner under mark (inklusive resenärsservice vid stationsentreer). Användningen avgränsas i höjdled från nivå angiven i halvcirkel till nivå angiven i triangel.

Detaljhandel utom handel med livsmedel; Industri; Kontor

Centrum; Teknisk anläggning, elnätsstation, får endast inrymmas i bottenvåning i liv med fasad. Ytor för stadigvarande vistelse får inte anordnas inom fem meter från nätstation.; Parkering

Öppet vattenområde där bryggor mm i enlighet med planens illustration får uppföras. Angörning av resaurangbåt eller liknande får förekomma efter särskild prövning

Nybyggnad av sandlada samt utvidgning av område för snötipp

Syftet med ändringen av detaljplanen är att upphäva den del av tomtindelningen som omfattar Konvaljen 3. Avsikten är att göra det möjligt att dela fastigheten Konvaljen till två fastigheter. Tomtindelningar gäller som detaljplanebestämmelser och fastighetsbildningen får inte strida mot detaljplanens bestämmelser.

Detaljplan för Betongen 1 m.fl. Sällanköpshandel
Syftet med detaljplanen är att möjliggöra en ny cirkulationsplats för att förbättra infarten till Hagvägen samt avlasta cirkulationsplats Odenskog. I samband med detta planläggs också Betongen 1 samt del av Odensala 14:1 för sällanköpshandel med tillhörande service.

Att utveckla syltområdet till ett modernt boendeområde med god tillgång till grönområde

Niklas testar kombinationsområden och hur de blir i databasen

Möjliggöra bygge av bostäder och kontor samt anläggande av park med bullskydd

Syftet med detaljplanen är att utveckla Alvägens och dess omgivning. Området kännetecknas idag av gles bebyggelse, med många slitna hus. Genom en ny plan kan exploateringen komma igång i området! Det blir en stor förändring!

Planens syfte är att möjliggöra en villa på del av Fugelsta 5:30. Hänsyn och
anpassning ska tas till topografi, landskapsbild och omgivande bebyggelse.

Syftet med detaljplanen är att möjliggöra två nya bostadsfastigheter inom planområdet. Planens syfte är även att anpassa ny bebyggelse till omgivande landskapsbild och platsens karaktär.

Detaljplanens huvudsakliga syfte är att möjliggöra uppförande av bostäder inom Flossamattan 2. Avsikten är att befintlig enplansbyggnad, som tidigare använts som förskola, rivs och ersätts med ett bostadshus i två plan. Detaljplanen syftar även till att möjliggöra för en kvalitativ utemiljö som främjar utevistelse såväl som en hållbar dagvattenhantering. Detaljplanen förhåller sig till områdets befintliga bebyggelsestruktur, vilket innebär att huvudbyggnad placeras en bit in på fastigheten.
Detaljplanen ska även i fortsättningen möjliggöra befintlig markanvändning genom att tillåta användningen förskola.

Syftet med planen är att möjliggöra uppförandet av två nya flerbostadshus inom ett bebyggt bostadsområde på fastigheten Häggbäret 1 på Frösön, Östersunds kommun.

Syftet med ändringen av detaljplanen är att möjliggöra avstyckning av fastigheten Ope 7:1 till mindre fastigheter, en för varje bostad i parhusen och radhusen. Gällande detaljplan, som vann laga kraft 1 december 2015, reglerar en största byggnadsarea i procent av fastighetsarean, vilket innebär att en uppdelning av fastigheten i mindre fastigheter för varje rad- och parhus inte är möjlig. Största byggnadsarea i procent av fastighetsarean skulle överskridas då.
Ändringen av detaljplanen syftar också till att möjliggöra en miljöbyggnad för de boendes avfallshantering vid infarten från Opevägen. Vidare syftar ändringen till att radhusen får byggas i en begränsad del i norra planområdet.gen av detaljplanen är att möjliggöra avstyckning av fastigheten Ope 7:1 till mindre fastigheter, en för varje bostad i parhusen och radhusen som avses byggas på fastigheten.

Syftet med ändringen av detaljplanen är att möjliggöra utveckling av befintlig verksamhet inom fastigheten Upplaget 1. Nya kontorsbyggnader och en verkstadslokal planeras byggas men kräver högre höjd än vad gällande detaljplan medger vilket innebär att detaljplanen måste ändras.
Inom fastigheterna Upplaget 2 och del av Upplaget 3 syftar planändringen även till att möjliggöra för en utveckling av återvinningsverksamheten inom dessa fastigheter.
Planförslaget möjliggör även för uppförande av skärmtak till cykelparkeringar.

Syftet med detaljplanen är att möjliggöra en utökning av bostadsfastigheten Billsta 38:3 och ge byggrätt för komplementbyggnader.

Detaljplan för Dalsjöfors, Tummarp 1:65 med flera, Borås Stad
Planens syfte är att möjliggöra byggnation av nya bostäder på fastigheten norr om Tummarpskolan samt att ändra markanvändningen på fastigheterna öster om Boråsvägen. Vidare syftar planen till att skydda en byggnad inom planområdet som bedöms ha kulturhistoriska värden.

Detaljplan för Bagaren, Fiskaren och del av Bryggaren
Detaljplanens syfte är att pröva lämpligheten i att bevara den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen och miljön i området för kvarteren Bagaren, Fiskaren och del av kvarteret Bryggaren, genom att upprätta skydds- och varsamhetsbestämmelser. Förslaget kommer att ersätta gällande detaljplaner i det aktuella området.

Detaljplanen syftar till att möjliggöra för komplementbyggnad i form av garage med
lämplig placering inom fastigheten Fjället 8.

Detaljplanen är en av de första etapperna i utbyggnaden av Täby park. Täby park kommer succesivt att byggas ut under 20- 30 år efter det att Svensk Galopp flyttade sin verksamhet till Upplands-Bro 2016. Struktur och markanvändning grundar sig på den programhandling för Täby park som godkändes av kommunfullmäktige 2 november 2015.
Planens syfte är att skapa nya stadskvarter med en blandning av bostäder, centrumverksamheter (handel, service, samlingslokaler och andra verksamheter), möjliggöra förskola i bottenvåningen inom kvarteren och även en tomt för skola/förskola/idrott/vård.
Syftet med planen är också att uppnå potential för stadsliv och en varierad upplevelse. I en levande stad som ger variation i intryck anpassad för en fotgängares hastighet och skala är bottenvåningens utformning viktigt. Kvarterens bottenvåningar ska därför formas på ett aktivt och omväxlande vis.
Täby park ska också bli en stadsdel där cykel och gående prioriteras och det ska vara lätt att välja att leva utan bil i vardagen.

Konverterat från kommunens interna planmosaik.
Felaktigheter kan förekomma. För korrekta planbestämmelser och gränser, se bifogad plankarta.

Detaljplanens syfte är att möjliggöra uppförandet av en ny förskolebyggnad med plats
för cirka 140 barn med tillhörande parkering och förskolegård. Detaljplanen bekräftar
även nuvarande idrottsplats, Kryssarvallen, och möjliggör uppförandet av en byggnad
för omklädningsrum och förråd till idrottsplatsen.

Detaljplan för del av Örja 30:2 m.fl., Kronan södra
Detaljplanens syfte är att pröva lämpligheten i att höja exploateringsgraden samt justera planbestämmelser jämte den nu gällande detaljplanen för att få en effektivare markanvändning. Vidare syftar planen också till att ytterligare säkerställa dagvattenhanteringen inom planområdet. I den framtida exploateringen inom planområdet ska även arkitektoniska kvaliteter säkerställas då det med sitt läge är en viktig entré till Landskrona stad och angränsar till omkringliggande åkerlandskapet.

Detaljplanen syftar till att förbättra samband i staden och skapa bättre kopplingar mellan Arenastaden, Solna station och Hagalund. Planförslaget möjliggör att trafi-ken till Arenastaden flyttas från Dalvägen till en ny gata utmed spåren. Genom att anlägga denna nya gata kan Dalvägen sänkas och ansluta som gångstråk till Solna stations nivå. Detaljplanen är en del i att utveckla området kring Solna station till en effektiv, attraktiv och trygg kollektivtrafikknutpunkt. Detaljplanen syftar även till att möjliggöra ny bebyggelse innehållande kontor och bostäder med möjlighet till LSS-boende eller annan typ av speciallägenheter. Be-byggelsen ska bidra till en ökad attraktivitet och trygghet i stadsrummet. Bebyggel-sens bottenvåningar ska ges särskild omsorg och gestaltas markerade och öppna, med entréer ut mot gatan. I del av bottenvåningarna lokaliseras lokaler, vilka avser innehålla en blandning av servicefunktioner såsom butik, restaurang eller mindre verksamheter.

Laddas upp med anmärkning pga diverse avsöndringar. Det gäller fastigheterna Västsidan 1, 4-9, 11, 13-15, Toppen 1, 3-5, 7-12, Östsidan 12, 13, Hagaskogen 5 och Stenslänten 5.
Bostadsändamål, att skapa utfartsförbud mot Högbovägen.

Syftet med detaljplanen är att möjliggöra ny sträckning av Nordlandergatan med passage under järnvägen
och väg 95 (Järnvägsleden) med anledning av Norrbotniabanan. Planen möjliggör även för ny
gång- och cykelpassage under järnvägen, väg 95 och Nordlandergatans nya stäckning, i Lasarettsvägens
förlängning. Detaljplanen säkerställer även kulturmiljövärdena för kvarteret Göta.

Planens syfte är att möjliggöra avstyckning och försäljning av de fyra enbostadshus som ligger inom skoltomtens västra del.

Syftet med att pröva en ny detaljplan för området är att utreda möjligheter och förutsättningar för att anlägga en friidrottsarena på fastigheten Fårtickan 1 och 2 i Björksätra, på mark som tidigare varit bebyggd med flerbostadshus. Gällande detaljplan anger område endast för bostadsändamål, varför en ny detaljplan är nödvändig för att möjliggöra idrottsändamål.

Detaljplan som tolkats och digitaliserats 2025-02-28
Västra Eriksberg, del av Skellefteå 5:1 m.fl.
Syftet med detaljplanen är att möjliggöra för etablering av ett nytt bostadsområde på västra Eriksberg.

Detaljplanen är komplett digitaliserad enligt föreskrift. Alla planbestämmelser har tolkats om till gällande planbestämmelsekatalog. Grundkartan för digitaliseringen är kontrollerad och av hög kvalitet.

Stadsplan som tolkats och digitalilserats 2025-02-28

Stadsplan som tolkats och digitaliserats 2025-03-03

Automatiskt konverterad från kommunens interna planmosaik till GeoJSON.\r\nFelaktigheter förekommer. För korrekta planbestämmelser och juridiska gällande gränser se bifogad plankarta.

Detaljplan för Erikslund, del av Lundby 1:1, Erikslundskolan
Detaljplanens syfte är att utöka byggrätten för att möjliggöra ut- och tillbyggnad av Erikslundskolan och tillhörande idrottshall. Bebyggelsen som upprättas inom planområdet ska ha hög arkitektonisk kvalité.

Syftet med detaljplanen är att möjliggöra för fler bostäder i form av permanentboende på ett sätt som tar hänsyn till vattenbalans och naturvärden kring Lofta mosse. Vidare är syftet att skapa ytor för rekreation och dagvattenhantering.

Detaljplan för fastigheten Sätra 44:3 m.fl i Säljan
Syftet med detaljplanen är att skapa ca sex villatomter i ett attraktivt läge nära Storsjön för försäljning. Den aktuella marken ägs av Sandvikens kommun. I samband med genomförandet av planen ska vägen flyttas från delvis privatägd mark till en egen fastighet.

Exploatering av två fastigheter med totalt ytterligare sex friliggande och fyra sammanbyggda bostadshus.

Stadsplan som tolkats och digitaliserats 2025-04-25

Detaljplan för Tummarp 1:116 med flera, Tummarpskolan
Planens syfte är att utöka byggrätten för att möjliggöra ut- och tillbyggnad av Tummarpskolan samt byggnation av en ny fullstor idrottshall. På så sätt kan elevkapaciteten öka från en 2-parallellig F-3 skola till en 4-parallellig F-6 skola, där detaljplanen möjliggör för cirka 700 elever. Planområdet omfattar bland annat en kulturhistorisk miljö och där planen syftar till att skydda både miljön och utpekade kulturhistoriska byggnader. Kompensationsåtgärder ska genomföras för påverkan på naturvärden med bland annat nedtagning av träd i en biotopskyddad allé.

Detaljplanens syfte är att möjliggöra uppförandet av cirka 60 lägenheter med under-liggande garage genom att ersätta befintligt parkeringsgarage. Bockholmsvägen får en förhöjd standard med gångbana på båda sidor, en angöringsficka samt trädplante-ring längst med gatan mot den nya bebyggelsen.

Detaljplanens syfte är att markanvändningen inom området regleras, att den kulturhistoriskt intressanta mi ljön bevaras och att strandpromenaden vid Brunnsviken kommer till stånd.

Detaljplanens syfte är att möjliggöra tät blandad stadsbebyggelse i direkt anslutning till den östra uppgången för den kommande tunnelbanestationen Södra Hagalund. Stationsentrén ligger på Gelbgjutarevägen, där även ett torg ska anläggas.
Tillkommande och påbyggda byggnader håller en lägre höjd mot Industrivägen för att släppa ner ljus och ge ett gott lokalklimat. Mot järnvägen tillåts något högre våningsantal, bland annat för att stänga ute buller.
Planförslaget innebär att ett bostadskvarter och en kontorsbyggnad får anläggas runt nämnda torg. Planförslaget har en relativt hög exploatering för att nyttja det goda kollektivtrafiknära läget som den nya tunnelbanestationen starkt bidrar till.
Bottenvåningarnas utformning innebär en högre våningshöjd, större glaspartier och omsorgsfull materialbehandling i syfte att skapa trygga och urbana gaturum. Lokaler spelar en viktig roll i gaturummet och ska anordnas mot torget och Industrivägen, i övrigt möjliggörs för så kallade bokaler. Bokaler medger en flexibel användning i bottenvåning där både centrumändamål och/eller bostadsändamål är möjligt. Syftet är att eftersträva lokaler med utåtriktade verksamheter som affärer, kaféer eller annan verksamhet med besökande kunder, för att på så sätt skapa en aktiv gatumiljö.

Syftet med detaljplanen är delvis att städa upp bland gällande detaljplaner som består i många mindre detaljplaner, delvis att anpassa byggrätten för enbostadshus inom planområdet till befintliga förhållanden genom att utöka byggrätten. Användningen för fastigheterna Apotekaren 15 och 12, samt Björken 7 och 8, kommer att ändras.

Detaljplan för Enebybergsskola Orren 30 och 31 samt del av Enebyberg 1:80
Syftet med planläggningen är att pröva förutsättningarna för att bygga en ny byggnad med idrottsal för Enebybergs skola, samt utöka byggrätten så att tillräckligt med ändamålsenliga skollokaler för den övriga undervisningen kan tillhandahållas inom skolområdet.

Syftet med detaljplanen är möjliggöra en utveckling och framtida fortlevnad av Ängelholms sjukhusområde för att bättre anpassas för modern teknikintensiv vård. Målsättningen är att planera för en långsiktig utbyggnad som tar höjd för den medicinska utvecklingens höga krav på moderna vårdbyggnader. Detaljplanen ska också möjliggöra en fungerande parkeringslösning med tillhörande infrastruktur, som ska kunna anpassas till framtida behov. Ny bebyggelsestruktur ska bevara och förstärka befintliga stråk och kopplingar till övriga staden, samt ta hänsyn till gröna värden i området. Det ska skapas en god miljö både för anställda, patienter och besökare.

Syfte med detaljplanen är att möjliggöra
bostadsändamål på fastigheten Bergman 14 och
därmed skapa förutsättning för en långsiktig
användning och bevarande av den unika kulturmiljön
på platsen. På fastigheten finns det tre byggnader som
ursprungligen använts som bostäder. Bebyggelsens
ålder är inte helt belagd men byggnaderna ser dock ut
att vara uppförda sent 1700-tal eller tidigt 1800-tal.

2.1 SYFTESyftet med detaljplanen är att skapa planmässiga förutsättningar för tillfällig vistelse och öppet vattenområde med mindre anläggningar.

Planens syfte är att utöka byggrätten för fastigheten EJDERN 3.

Detaljplanens syfte är att möjliggöra för en förtätad struktur med småstadskaraktär. Området ska spegla befintliga värden som historisk karaktär, mångfald och lokal identitet. Planens syfte är att skapa förutsättningar för bostäder, centrumverksamheter, kontor och service inom Bro tätorts centrala delar. Syftet är också att utveckla tillgången till offentlig och kommersiell service, att utveckla de offentliga rummen kring Bro torg, att skapa mötesplatser för att öka trygghet och tillgänglighet samt tydligare stråk för gång- och cykeltrafik.

Syftet med planförslaget är att pröva planläggning för bostäder, flerbostadshus.

Detaljplan som tolkats och digitaliserats 2025-03-25

Stadsplan som tolkats och digitaliserats 2025-03-25
Kvarteren Höken, Flundran, Gösen och Harren

Detaljplanens syfte är att tillskapa ca 18 st bostadstomter för villabebyggelse i Morkarlby. Planförslaget förutsätter en utbyggnad och förlängning av Gustavs väg (söder Kvarnholsvägen) med ca 95 m.

Marken får inte förses med byggnadsverk.
Jordvallar och skyddsplantering
med snabbväxande träd ska finnas

Marken får inte förses med byggnadsverk.

Högsta byggnadshöjd är 8,0 meter. Härutöver får en byggnad med byggnadsarea högst 70 m2 uppföras till 17.0 m höjd och två silotorn med byggnadsarea högst 15 m2 vardera till 25 m höjd
Största byggnadsarea är 30 % av fastighetsarean inom användningsområdet.

Marken får inte förses med byggnadsverk.
Parkering får anläggas

Gemensamhetsanläggning är angivet som infart till fastighet. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Högsta byggnadshöjd är 5.5 meter
Högsta antal våningar är angivet som 2. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.
Högst en huvudbyggnad
Endast friliggande hus
Största bruttoarea är 250 kvadratmeter ovan mark

Parkering ska finnas

lnsynsskydd av befintliga och planterade träd och buskar

Befintlig skog ska bevaras

Markreservat för allmännyttig gång- och cykeltrafik.

Marken får endast förses med komplementbyggnad.
Markreservat för allmännyttiga underjordiska ledningar.

Bygglov får inte ges för komplementebyggnad förrän bullerskydd finns på plats.

Vind får inte inredas
Högsta byggnadshöjd är 7,6 meter
Högsta antal våningar är angivet som 2. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.
Största byggnadsarea är 300 m² per fastighet.

Marken får inte användas för parkering.
Träden får inte fällas

Nybyggnad av sandlada samt utvidgning av område för snötipp
Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för ordnande av plank till skydd mot insyn, under förutsättning att utförandet överensstämmer med planens intentioner. Anmälan om icke-lovpliktig åtgärd ska inlämnas senast 3 veckor innan arbetet påbörjas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Högsta byggnadshöjd är 12 meter
Enstaka stamträd, dungar av träd och buskar bevaras eller planteras samt kompletteras med plank för att begränsa insynen
Byggnader placeras så att exponeringen av snöupplag och redskap begränsas
Säkerhetsområde för Kraftledningsgata. Följande minsta säkerhetsavstånd till centrum närmaste ledare gäller;
15 m- brännbart upplag, byggnad
30 m- drivmedel
50 m- explosiva varor
Fördröjningsmagasin för dagvatten får ordnas
Marklutningen ska ordnas så att dagvatten från området ansluts till det kommunala dagvattensystemet alternativt till sedimenteringsbassäng för efterföljande lokalt omhändertagande.
Snöupplag samt upplag för sand, grus, dammbindningsmedel etc får ordnas.
Saltinblandad sand ska lagras under tak och på hårdgjord yta.
Staket i gräns mot kraftledningsgata ska utföras jordat
Områdets disposition, byggnaders placering, avverkning etc ska ske i samråd med miljö- och stadsbyggnadskontoret. Se vidare i planbeskrivningen
Tak ska vara av icke-reflekterande material
Största bruttoarea är 2000 kvadratmeter ovan mark

Marken får inte användas för parkering.

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte om huvudbyggnad och kompletteringsbyggnad uppförs
i enlighet med bilagda fasadritningar daterade 95-10-10 och illustrationskarta. Anmälan om icke-lovpliktig åtgärd ska inlämnas senast 3 veckor innan arbetet påbörjas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Vind får inte inredas
Största takvinkel är 30 grader.
Byggnaden ska utformas som två huskroppar med en sammanbindande
del som beträffande höjd, takvinkel och takmaterial avviker från dessa
Fasader av trä. Ljust färgsatta. Mittdelen i avvikande färg
Största bruttoarea är 850 kvadratmeter ovan mark

Trädet ska bevaras

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte om huvudbyggnad och kompletteringsbyggnad uppförs
i enlighet med bilagda fasadritningar daterade 95-10-10 och illustrationskarta. Anmälan om icke-lovpliktig åtgärd ska inlämnas senast 3 veckor innan arbetet påbörjas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Marken får endast förses med komplementbyggnad.

Marken får endast förses med komplementbyggnad.

Parkering anordnas inom denna yta - ej på övrig del av fastigheten

Huvudbyggnad får inte innehålla mer än två lägenheter
Vind får inte inredas utöver angivet våningsantal
Högsta byggnadshöjd för huvudbyggnad är 7,2 meter
Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnad är 3,5 meter
Högsta antal våningar är angivet som 2. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.
Största takvinkel för huvudbyggnad är 37 grader
Största takvinkel för komplementbyggnad är 27 grader
Endast friliggande hus
Tak ska vara av icke-reflekterande material
Största bruttoarea för huvudbyggnad är 300 kvadratmeter per fastighet
Största bruttoarea för komplementbyggnad är 100 kvadratmeter per fastighet

Marken får inte förses med byggnadsverk
Parkering får anläggas

Strandskyddet är upphävt. Området undantogs från det generella förordnandet om strandskydd som infördes den 1 juli 1975.

Garage placeras minst 5 meter från fastighetsgräns
Huvudbyggnad placeras minst 7meter från fastihetsgräns
Trä detaljer
Endast kedjehus
Mörka kulörer tillåts inte
Balkong ska inte finnas mot gata

Fördröjningsmagasin för dagvatten med en volym av 100 m³.

Strandskyddet är upphävt. Området undantogs från det generella förordnandet om strandskydd som infördes den 1 juli 1975.
Största antalet fastigheter är 2 st

Marken får inte förses med byggnad.
Plats för utevistelse
Mark ska vara genomsläpplig för dagvatten

Marken får inte förses med byggnad.
Plats för utevistelse
Markytan får inte hårdgöras. Takvatten ska infilteras på yta
Marken får inte användas för parkering

Gång- och cykelväg, se skiss på plankarta
Stig för gångtrafik, se skiss på plankarta

Strandskyddet är upphävt. Området undantogs från det generella förordnandet om strandskydd som infördes den 1 juli 1975.
Största antalet fastigheter är 1 st

Gemensamhetsanläggning är angivet som del av parkmarken får användas som tillfart så länge scoutverksamheten pågår i scoutstugan. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Gång- och cykelväg, se skiss på plankarta

Högsta byggnadshöjd är 4 meter
Största byggnadsarea är 40 m².

Huvudbyggnad får inte innehålla mer än två lägenheter
Vind får inte inredas utöver angivet våningsantal
Högsta byggnadshöjd för huvudbyggnad är 7,2 meter
Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnad är 3,5 meter
Största takvinkel för huvudbyggnad är 37 grader
Största takvinkel för komplementbyggnad är 27 grader
Största antalet fastigheter är 3 st
Endast friliggande hus
Tak ska vara av icke-reflekterande material
Största bruttoarea för huvudbyggnad är 300 kvadratmeter per fastighet
Största bruttoarea för komplementbyggnad är 100 kvadratmeter per fastighet

Huvudbyggnad får inte innehålla mer än två lägenheter
Vind får inte inredas utöver angivet våningsantal
Högsta byggnadshöjd för huvudbyggnad är 7,2 meter
Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnad är 3,5 meter
Största takvinkel för huvudbyggnad är 37 grader
Största takvinkel för komplementbyggnad är 27 grader
Största bruttoarea för huvudbyggnad är 300 kvadratmeter per fastighet
Största bruttoarea för komplementbyggnad är 100 kvadratmeter per fastighet

Området får inte delas i flera fastigheter

Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnad är 3,5 meter
Största byggnadsarea för komplementbyggnad är 80 kvadratmeter per fastighet
Största byggnadsarea är 250 m² per fastighet.

Högst en lägenhet får inrymmas per fastighet
Högsta byggnadshöjd på huvudbyggnad är 4,5 meter

In- och ut farter ska anordnas i princip enligt
illustrationskartan. Utfart får ej anordnas som innebär att fordon backar ut i gatan

Parkering får anläggas
Markreservat för allmännyttiga underjordiska ledningar.

Högsta byggnadshöjd är 8,0 meter
Största byggnadsarea är 30 % av fastighetsarean inom användningsområdet.

Markreservat för allmännyttig gångtrafik

Markreservat för gemensamhetsanläggning avseende gemensam in- och utfart

Markreservat för allmännyttig gångtrafik
Markreservat för allmännyttiga underjordiska ledningar.

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för inglasning av balkong eller uteplats med en golvyta mindre än 12m2. Anmälan om icke lovpliktig åtgärd ska dock inlämnas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för skärmtak ovanför uteplatser om skärmtaket är mindre än 12m2. Anmälan om icke lovpliktig åtgärd ska dock inlämnas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Minsta fastighetsstorlek är 1850 m²
Gemensam parkering, med totalt >6 platser för Minken 1, ska vid ändrat bilplatsbehov kunna ordnas på Minken 2. I princip enligt illustrationen (ga:1)
Största byggnadsarea för komplementbyggnader är 30 kvadratmeter

Källare får anordnas
Ny bostadsbebyggelse utföres så att erforderligt skydd mot trafikbuller erhålles.
Riktvärdet 30dB(A) ekvivalentnivå inomhus och 45dB(A) maximal ljudnivå inomhus nattetid bör ej överskridas
Största takvinkel är 26 grader.
Byggnad för bostadsändamål ska utföras radonsäker
Fasader ska utgöras av ljusmålad stående träpanel
Tak ska vara av röda tegelpannor

Handikapparkering ska finnas i anslutning till huvudbyggnadens entre

Marken får endast förses med parkering, uteplatser samt skärmtak över entreér
Tallarna ska bevaras och vid behov ersättas/kompletteras

Tallarna ska bevaras och vid behov ersättas/kompletteras

Vind får inte inredas
Högst en huvudbyggnad
Största byggnadsarea för huvudbyggnad är 260 kvadratmeter

Ny infart till Torvalla centrum från Fäbodleden
Annonspelare får uppföras vid infarten i naturområdet öster om Fäbodleden

Högsta byggnadshöjd är 6,0 meter
Minsta takvinkel är 27 grader.
Största takvinkel är 37 grader.
Den nya byggnaden ska placeras och utformas på ett sätt som i huvudsak överensstommer med de intentioner som illustrationskartan visar
Fasaden ska i huvudsak utgöras av trä
Största bruttoarea är 1400 kvadratmeter ovan mark exkl. förråd, garage

Träd ska bevaras

Byggnadsverk ska placeras i fasadliv med befintlig industribyggnad efter Odenskogsvägen

Marken får inte förses med byggnad.
Marken är avsedd för plantering
Dike ska anordnas

Markreservat för gemensamhetsanläggning.

Garage placeras minst 5 meter från fastighetsgräns
Huvudbyggnad placeras minst 1 meter från fastihetsgräns
Guld detaljer
Endast kedjehus
Mörka kulörer
Balkong ska inte finnas

Fristående skärmtak med minst 3.5 meter fri höjd och ramp som anordnas på sådant sätt att befintliga tele· och elledningar i mark inte berörs samt är tillgängliga för underhåll

Vindfång, ej arbetsplats

Marken får endast förses med parkering samt entrepartier och mindre komplementbyggnader t ex sophus

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för om- och tillbyggnad om utförandet överensstämmer med vidstående ritningar. Detta inkluderar även skylthållare. Anmälan om icke-lovpliktig åtgärd ska inlämnas senast 3 veckor innan arbetet påbörjas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Högsta totalhöjd på skylthållare är 12 meter
Område för skylthållare med max 4 skyltar

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för om- och tillbyggnad om utförandet överensstämmer med vidstående ritningar. Detta inkluderar även skylthållare. Anmälan om icke-lovpliktig åtgärd ska inlämnas senast 3 veckor innan arbetet påbörjas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Högsta byggnadshöjd är 5,0 meter, för mindre byggnadsdel enligt ritning 9,5 meter
Hiss behöver inte installeras
Största byggnadsarea är 600 kvadratmeter ovan mark

Marken får endast förses med parkering samt skärmtak över entre mot Minnesgränd
Träd och buskar ska planteras i princip enligt illustrationsplanen

Marken får endast förses med parkering samt skärmtak över entre mot Minnesgränd
Markreservat för allmännyttig gångtrafik

Lastintag ordnas via interngata mellan Sarven 21 och 25. Ej lastintag mot Midgårdsgatan
Parkering ska ordnas. Bilplatsbehov, parkeringstal etc se vidare i planbeskrivningen
Servitut inrättas för in/utfart via sarven 21 resp 25. Gemensamhetsanläggningar för parkering inrättas
Fläktar etc placeras och utformas så att störningar för kringboende inte uppstår. Se vidare i planbeskrivningen
Sarven 16 och 26 läggs samman till en fastighet

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för utökning av handel/livsmedelshall inom f d Sarven 16, med 400 m2 till totalt 3200mBTA, under förutsättning att utförandet överensstämmer de handlingar, situationsplan, plan- och fasadritningar samt parkeringsutredning, som bifogas detaljplanen. Anmälan om icke lovpliktig åtgärd ska dock inlämnas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Högsta totalhöjd är 317.8 meter över angivet nollplan.
Största bruttoarea är 3400 kvadratmeter ovan mark. Detaljhandel dock högst 3200 kvadratmeter bruttoarea, inkl lokaler för administration, personal och lager. Tekniska utrymmen 200 kvadratmeter

Högsta totalhöjd är 320.3 meter över angivet nollplan.

Högsta totalhöjd är 315.8 meter över angivet nollplan.

Byggnad får inte rivas.
Befintliga fasader och tak ska bevaras och
underhållas med ursprungliga/tidigare använda
material, kulörer och arbetstekniker. Se även
planbeskrivningen

Marken får endast förses med parkering samt mindre byggnader eller tillbyggnader (cykelställ, entretak, sophus, växthus, etc) under förutsättning att de inte står i strid med de kulturhistoriska värdena.

Högsta byggnadshöjd för bostadshus är 7,0 meter
Största byggnadsarea är 30 m² per komplementbyggnad
Största byggnadsarea är 115 m² per fastighet.

Områdena ska utformas i huvudsak enligt illustrationskartan med avseende på planteringar, anläggning av gång/cykelväg samt mark- och vattennivåer i och kring Selet

Marken får inte hårdgöras
Dike ska anordnas

Strandskyddet är upphävt.

Områdena ska utformas i huvudsak enligt illustrationskartan med avseende på planteringar, anläggning av gång/cykelväg samt mark- och vattennivåer i och kring Selet
Gångväg

Största byggnadsarea är 180 m².

Träden får inte fällas

Största byggnadsarea för bostadshus är 480 kvadratmeter
Största byggnadsarea för komplementbyggnader är 200 kvadratmeter

Högsta nockhöjd är 350.5 meter över angivet nollplan.

Högsta nockhöjd är 348.5 meter över angivet nollplan.

Högsta nockhöjd är 347 meter över angivet nollplan.
Största byggnadsarea är 90 m².

Souterrängvåning får anordnas utöver angivet våningsantal
Handel, kontor och hotell endast i souterrängvåningen

Marklov krävs även för försämring av markens genomsläpplighet.
Högsta nockhöjd på huvudbyggnad är 10.5 meter.
Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4 meter.
Huvudbyggnad ska placeras minst 2 meter från planområdesgräns men minst 12 meter från användningsgräns mot gata
Komplementbyggnad ska placeras minst 2 meter från plan- och användningsgräns
Minsta takvinkel är 12 grader.
Minst 40 % av fastighetsarean ska vara genomsläpplig.
Största byggnadsarea är 30 % av fastighetsarean inom användningsområdet.

Uppvärmning endast med fjärrvärme

Om-, till- och nybyggnad ska ske med stor varsamhet och med hänsyn till områdets kulturhistoriska och byggnadstekniska värden. Byggnaderna ska ha ett enhetligt formspråk med samordnat material och färgval. Utformning, materialval och färgsättning ska ske i samråd med stadsarkitekt. Vid byggnadernas placering ska utsikten mot fjällen från omgivande fastigheter beaktas, se vidare beskrivningstexten "Placering"

Marken får endast förses med parkering samt mindre komplementbyggnader tex sophus och cykelställ

Högsta byggnadshöjd på huvudbyggnad är 5,2 meter
Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnad är 3,0 meter
Byggnad får inte rivas.
Befintliga fasader jämte stensockel ska bevaras och underhållas med tidigare använda material och tekniker
Fasader ska vara av rödmålat trä
Tak ska vara av röda takpannor

Högsta byggnadshöjd på huvudbyggnad är 5,2 meter
Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnad är 3,0 meter
Minsta takvinkel för huvudbyggnad är 27 grader.
Största takvinkel för huvudbyggnad är 33 grader.
Största byggnadsarea för huvudbyggnad är 95 kvadratmeter
Största byggnadsarea för komplementbyggnad är 40 kvadratmeter

Fasader ska vara av rödmålat trä
Tak ska vara av röda takpannor

Högsta nockhöjd ska vara minst 4 meter under befintlig byggnads nockhöjd

Inom egenskapsområdet får en fristående samlingsskylt med en maximal höjd på 14 meter finnas.
Inom egenskapsområdet får en pylonskylt med en maximal höjd på 22 meter finnas. Pylon får ej placeras närmare än 1,5 gånger sin höjd från E14.
Högsta nockhöjd är 8 meter.
Trä ska ingå som fasadmaterial och som inramning för skyltar.
Största byggnadsarea är 700 m² inom användningsområdet.

Inom egenskapsområdet får två fristående samlingsskyltar med maximal höjd på 10 meter finnas.
Högsta nockhöjd är 10,2 meter. Utöver angiven nockhöjd får maximalt 40% av byggnadsarean inom egenskapsområdet uppföras till en nockhöjd om maximalt 14 meter, och 40 % till 12 meter.
Minst 1000 kvadratmeter växtbäddar inom parkeringsytorna ska finnas inom egenskapsområdet.
Fasader mot entrésida ska gestaltas så att långa byggnadskroppar bryts upp i mindre volymer.
Fasader ska varieras genom färgsättning, byggnadshöjd och fasadmaterial.
Tak på kundvagnsgarage och cykelparkeringar ska vara vegetationsklädda.
Trä ska ingå som fasadmaterial och som inramning för skyltar.
Största byggnadsarea för komplementbyggnader är 1000 m2 inom användningsområdet
Största byggnadsarea är 12000 m² inom användningsområdet.

Bullerplank ska finnas. Plank ska uppföras delvis genomsiktligt, med en höjd av 2 meter.

Damm i form av torrdamm eller överdämningsyta ska finnas.

Damm för fördröjning av dagvatten ska finnas.

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för garage/uthus om utförandet överensstämmer med vidstående ritning. Anmälan om icke lovpliktig åtgärd ska dock inlämnas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Högsta byggnadshöjd är 312.8 meter över angivet nollplan, exkl, master, ventilationsanläggningar, torn och dylikt

Högsta byggnadshöjd är 325.3 meter över angivet nollplan, exkl, master, ventilationsanläggningar, torn och dylikt

Marken får endast förses med parkering samt mindre byggnader (cykelställ, entretak, sophus, och förbindelsegångar)
Högsta byggnadshöjd är 347.8 meter över angivet nollplan, exkl, master, ventilationsanläggningar, torn och dylikt

Högsta byggnadshöjd är 342.8 meter över angivet nollplan för skorsten

Villkor för lov där ombyggnad av byggnadsverk krävs är angivet som bygglov för ombyggnad av huvudentre ska behandlas samtidigt med bygglov för ny entré och ny besöksparkering. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Marken får endast förses med parkering samt mindre byggnader (cykelställ, entretak, sophus, och förbindelsegångar)
Område ska i huvudsak iordningsställas för parkering

Marken får byggas under med körbart bjälklag

Område ska i huvudsak iordningsställas för parkering

Marken får endast förses med mindre byggnader (cykelställ, entretak, sophus, och förbindelsegångar)
Marken får inte användas för parkering.

Marken får endast förses med parkering samt mindre byggnader (cykelställ, entretak, sophus, och förbindelsegångar)

Endast garage under mark.
Högsta byggnadshöjd är 320,8 meter över angivet nollplan

Område för parkeringsdäck

Angöringsplats för bilar

Byggnad får inte rivas.
Byggnadens exteriör ska bevaras och underhållas med ursprungliga/tidigare använda material, kulörer och tekniker

Befintliga träd utefter gator ska bevaras och ersättas

Handikapparkering ska finnas

Högst två våningar. Gäller för skidstadions klubblokaler

Högst två våningar. Gäller för skidstadions klubblokaler
Högsta byggnadshöjd för fjärrvärmeackumulator är 425,8 meter över angivet nollplan. Utöver högsta bygghöjd ska en tillbyggnad på tankens topp uppföras. Påbyggnaden ska tillföra ÖSK-området ett mervärde såväl arkitektoniskt som verksamhetsmässigt

Största bruttoarea för skidstadions klubblokaler är 3000 kvadratmeter

Högsta byggnadshöjd är 326,4 meter över angivet nollplan
Minsta takvinkel är 0 grader.

Högsta byggnadshöjd är 323,2 meter över angivet nollplan

Fasader utförs så att erforderligt bullerskydd erhålls. Max ljudnivå inomhus för studentbostäder får inte överstiga 45 dB(A) ekvlvalentnivå inte över 30 dB(A)
Ventilationssystemet ska utformas så att tilluften till studentbostäderna klarar de riktvärden som finns i Statens Naturvårdsverk allmänna råd 90: 9, 1991

Bostäder endast i våning 2 mot Kyrkgatan och Hamngatan
Största bruttoarea för bostäder är 700 kvadratmeter

Uterum/takterass som är 100 kvadratmeter stort ska anordnas

Största lutning är 1:3. (Pilen pekar uppåt)

Minsta lutning är 2:1. (Pilen pekar uppåt)

Genomförandetid är angivet som 5 år. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas
Huvudmannaskap är angivet som kommunalt för allmän plats. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas

Högsta byggnadshöjd är 10,0 meter. Härutöver får mindre byggnadsdelar efter särskild prövning uppföras till större höjd, dock högst 30 meter

Högsta byggnadshöjd är 8,0 meter. Härutöver får mindre byggnadsdelar efter särskild prövning uppföras till större höjd, dock högst 30 meter

Tillkommande bostadsbebyggelse ska utformas så att bullernivån inomhus inte överstiger den ekvivalenta nivån 30 dB(A)
Bostadsbebyggelsen ska uppföras i trä
Största bruttoarea är 2400 kvadratmeter ovan mark exkl. inglasade verandor och balkonger

Komplementbyggnad får placeras i fastighetsgräns
Bostadsbebyggelsen ska uppföras i trä
Största bruttoarea är 1000 kvadratmeter alt största
bruttoarea är 200 kvadratamter ovan mark per tomt

Arbetsplatser,bilistservice och handel vid trafikplats Odenskog
Bebyggelse, mark och vegetation ska utformas i enlighet med det program för arkitektur och miljö som biläggs exploateringsavtalet
mellan kommun och exploatör
Behandling av dagvatten ska ske samordnat inom Lillänge handelsplats (DP 435) genom ekologisk dagvattenhantering i form av lokalt omhändertagande kombinerat med öppen utjämning
Dagvattenbehandling ska ske samordnat inom Lillänge handelsplats (DP 435) och omhändertas på naturmarken väster om E14. Behandlat dagvatten ska tillföras bäcken väster om E14 för vidare transport till Lillsjön

Arbetsplatser,bilistservice och handel vid trafikplats Odenskog
Marken får endast förses med mindre komplement- och servicebyggnader samt parkering

Behandling av dagvatten ska ske samordnat inom Lillänge handelsplats (DP 435) genom ekologisk dagvattenhantering i form av lokalt omhändertagande kombinerat med öppen utjämning
Dagvattenbehandling ska ske samordnat inom Lillänge handelsplats (DP 435) och omhändertas på naturmarken väster om E14. Behandlat dagvatten ska tillföras bäcken väster om E14 för vidare transport till Lillsjön
Bebyggelse, mark och vegetation ska utformas i enlighet med det program för arkitektur och miljö som biläggs exploateringsavtalet
mellan kommun och exploatör
Upplag av material eller varor får inte finnas utomhus

Högsta byggnadshöjd är 8,0 meter. Högre byggnadshöjd kan medges för mindre byggnadsdel
Största bruttoarea är 30 % av fastighetsarean inom användningsområdet.

Jämtlandsflyg AB, utökat markutrymme, Spökis 2 m fl
Kulverterad dagvattenledning ska flyttas till anvisat läge, se illustration

Parkeringsplats ska finnas

Största bruttoarea är 1600 kvm ovan mark exkl. komplementbyggnader

Kv Bergmästaren 3 m fl, kontors- och industrilokaler
Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnader är 3,5 meter
Högsta byggnadshöjd är 320,9 meter över angivet nollplan, därutöver får takkupor o dyl anordnas
Marken får byggas över med körbart bjälklag

Kv Bergmästaren 3 m fl, kontors- och industrilokaler
Souterrängvåning får anordnas
Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnader är 3,5 meter
Högsta byggnadshöjd är 324,4 meter över angivet nollplan, därutöver får takkupor o dyl anordnas

Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnader är 3,5 meter

Souterrängvåning får anordnas
Högsta byggnadshöjd är 328,4 meter över angivet nollplan, därutöver får takkupor o dyl anordnas

Plantering med träd

Marken får endast förses med skärmtak

Marken får endast förses med parkering samt mindre byggnader (entretak sophus etc)

Marken får endast förses med garage

Suterrängvåning får anordnas där lämplig markanpassning kan göras
Största byggnadsarea är 170 kvadratmeter varav komplementbyggnader får utgöra högst 40 kvadratmeter

Största byggnadsarea för huvudbyggnad är 150 kvadratmeter
Största byggnadsarea för komplementbyggnader är 60 kvadratmeter

Kontor, handel och hotell endast i bottenvåningen
Skyddsföreskrifter upprättade vid byggnadsminnesförklaring av vissa statliga byggnadsverk 1993-06-24 ska följas (se planbeskrivning). Om det av särskilda skäl är nödvändigt att ändra byggnaderna i strid mot skyddsföreskrifterna ska ansökan om tillstånd lämnas in till länsstyrelsen

Kontor, handel och hotell endast i bottenvåningen

Högsta totalhöjd är 14 meter över angivet nollplan.

Högsta totalhöjd är 6 meter över angivet nollplan.
Uterum/takterass ska anordnas

Högsta totalhöjd är 18 meter över angivet nollplan.

Parkering får anordnas endast inom denna del av 4H-området

Befintlig vegetation och skogsbryn ska bevaras

Befintlig skogsdunge och skogsbryn ska bevaras

Gemensamhetsanläggning är angivet som körväg till/från 4H-gården. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Största fastighetsstorlek är 600 m².
Garage placeras minst 3 meter från fastighetsgräns
Huvudbyggnad placeras minst 5 meter från fastihetsgräns
Komplementbyggnad placeras minst 1,5 meter från fastighetsgräns
Störst byggnasarea för garage och komplementbyggnad tillsammans är 100 kvm
Störst byggnasarea för huvudbyggnad är 250 kvm

Bollplan får anordnas i den öppna delen av naturområdet

Minsta fastighetsstorlek är 800 m²
Minst 50 % av marken ska vara genomsläpplig.

Markreservat för spårbunden trafik. Exakt läge fastställs av berörda fastighetsägare

Högsta byggnadshöjd är 405.8 meter över angivet nollplan

Högsta byggnadshöjd är 355.8 meter över angivet nollplan

Högsta byggnadshöjd är 370.8 meter över angivet nollplan
Högsta skorstenshöjd är 450.8 meter över angivet nollplan

Marken får endast förses med parkering samt skyltpelare etc.

Markreservat för gemensamhetsanläggning avseende in- och utfart för fastigheten Väghyveln 8

Högsta byggnadshöjd är 8 meter
Parkering ska ordnas. Verksamhetens bilplatsbehov ska tillgodoses inom fastigheten.
För omgivningen störande verksamheter får inte förekomma. Riktvärdet för externt industribuller får inte överskridas vid närmsta bostadsbebyggelse
Största bruttoarea är 1900 m².

Träd och buskar ska bevaras i så stor utsträckning som möjligt / planteras i princip enligt illustrationskartan
Av trafiksäkerhetsskäl ska stängsel/staket/häck uppföras i gräns mot Montörvägen, med släpp endast vid fastighetens in- och utfarter. Anslutningarnas läge och utformning regleras i bygglovprövningen.

Minsta fastighetsstorlek är 250 m²

Marklov får inte ges för åtgärd förrän fixats.

Gemensamhetsanläggning är angivet som marken ska vara tillgänglig för gång- och cykeltrafik till/från Skifteslaget 1. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som bygglov krävs inte för ombyggnad från förskola till bostäder om utförandet överensstämmer med vidstående fasadritning. Anmälan om icke lovpliktig åtgärd ska dock inlämnas och startbesked krävs innan byggnation får påbörjas. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Träden ska bevaras eller ersättas med likvärdiga

Marken får endast förses med enklare byggnader för rekreation/lek i anslutning till kullen
Byggnaderna får inte utan grannens medgivande placeras närmare angränsande fastighet än 5 m

Befintliga träd ska bevaras och får inte fällas

Buller- och insynsvall ska anordnas till en höjd av 2,0 m

Byggnad är angivet som byggnad som omfattas av 3 kap 12 § PBL (1987:10). Se planbeskrivning avsnitt Bebyggelse, Natur. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Utöver högsta antal våningar får ventilationsanläggning utföras på byggnadens tak
Handelsändamål får uppta högst 450 kvadratmeter av bruttoarean
Största bruttoarea är 650 m².

Koppar detaljer
Endast parhus
Ljusa kulörer
Balkong mot gata
Störst byggnasarea för garage och komplementbyggnad tillsammans är 50 kvm
Störst byggnasarea för huvudbyggnad är 150 kvm

Garage placeras minst 2,5meter från fastighetsgräns
Huvudbyggnad placeras minst 0,5 meter från fastihetsgräns
Utsmyckning på fasad ska finnas
Endast kedjehus
Ljusa kulörer tillåts inte
Balkong ska finnas mot gata

Största fastighetsstorlek är 550 m².
Garage placeras minst 2meter från fastighetsgräns
Huvudbyggnad placeras minst 3 meter från fastihetsgräns
Komplementbyggnad placeras minst 1 meter från fastighetsgräns
Störst byggnasarea för garage och komplementbyggnad tillsammans är 70 kvm
Störst byggnasarea för huvudbyggnad är 200 kvm

Högsta totalhöjd är 15 meter.
Varierande fasad
Balkong får inte byggas mot innergård
Tak ska vara av tegel
Största bruttoarea är 70 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet.

Parkering ska finnas under markplan
Byggnad ska placeras minst 4 meter från fastighetsgräns.
Bullerskydd ska byggas i norr
Entréer mot park

Högsta nockhöjd är 5 meter.
Entréer mot gcväg
Endast radhus

Högsta totalhöjd är 12 meter.
Varierande fasad
Tak ska vara av betong
Största bruttoarea är 50 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet.

Mark kan nyttjas som komplement till verksamheter exempelvis uteservering

Trädet får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk.

För bostäder som överstiger 35 m² ska minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet orienteras mot en ljuddämpad sida.
Byggnad ska bevaras.
Bygglov får inte ges för byggnad förrän anslutande gata byggts om.

Ängsmark .
Trädet får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk.

Röd fasad

Utöver högsta tillåtna våningsantal får sluttningsvåning inredas där terrängens lutning så medger

Området ska utgöra reservat för befintlig kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Nybyggnad enligt angiven byggnadsrätt får dock uppföras om befintlig byggnad förstörs eller till väsentlig del skadats av våda

Markens planering, byggnaders grundkonstruktion och installationer ska utformas med hänsyn till risk för höga flöden/hög vattennivå i Storsjön. Se planbeskrivning
Markområde utanför körbana och gc-bana ska planteras med träd och buskar samt besås. Befintliga träd, trädridå mot lokstallarna respektive övriga bestånd inom Vattenverket 1, bevaras så långt som möjligt och kompletteras vid behov

Området omfattas inte av strandskydd enligt punkt 4 i övergångsbestämmelserna till Naturvårdslagen (1964:822)

Gång- och cykelväg ska ordnas utmed stranden

Planskild förbindelse för bil och gång- och cykeltrafik över järnvägen.

Gemensamhetsanläggning är angivet som markreservat för utfart/interngata för angränsande fastighet. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.

Gång- och cykelväg ska ordnas över järnvägen
Stängsel/avbärarräcke ska finnas mot järnväg-huvudspår
Körbar förbindelse/interngata under bron får ordnas om kraven på fri höjd, säkerhetsavstånd till järnväg, bropelare etc tillgodoses. Anläggande av transportväg för vattenverket 1 och Fjärrvärmeverket får ordnas
Järnvägsbron med omgivande vägområde ska utgöra en arkitektonisk helhet där alla ingående delar ska gestaltas med omsorg. Gestaltningen av bron samt markbehandling, planteringar, belysning etc ska ske i nära samråd med stadsarkitekt och stadsträdgårdsmästare.

Markens planering, byggnaders grundkonstruktion och installationer ska utformas med hänsyn till risk för höga flöden/hög vattennivå i Storsjön. Se planbeskrivning

Planskild förbindelse för bil och gång- och cykeltrafik över järnvägen.
Cirkulationsplats får utföras

Stängsel/avbärarräcke ska finnas mot järnväg-huvudspår
Körbar förbindelse/interngata under bron får ordnas om kraven på fri höjd, säkerhetsavstånd till järnväg, bropelare etc tillgodoses. Anläggande av transportväg för vattenverket 1 och Fjärrvärmeverket får ordnas
Järnvägsbron med omgivande vägområde ska utgöra en arkitektonisk helhet där alla ingående delar ska gestaltas med omsorg. Gestaltningen av bron samt markbehandling, planteringar, belysning etc ska ske i nära samråd med stadsarkitekt och stadsträdgårdsmästare.

Parkering får inte anläggas

Högst en huvudbyggnad och en komplementbyggnad per tomt
Av den största byggnadsarean per fastighet får komplementbyggnader utgöra högst 70 kvadratmeter

Marklov krävs även för fällning av träd.
Bygglov får inte ges för åtgärder som innebär markarbeten förrän samråd skett med länsstyrelsen eftersom det kan finnas fornlämningar som inte är kända.

Bygglov får inte ges för byggnationer av bryggor mm i vattenområdet förrän samråd skett med länsstyrelsen och försvarsmakten.

Marken får endast förses med mindre byggnader (som t ex lusthus, förråd, sophus, entrétak, växthus, inglasad veranda, transformatorstation etc) där så prövas lämpligt

Högsta nockhöjd är 305.8 meter över angivet nollplan.
Byggnader som omfattas av 8 kap 13 § PBL. Underhållet exteriört ska ske med ursprungliga material, kulörer och arbetstekniker
Ny bebyggelse ska utformas med fasader av trä och sadeltak med rött tegel som tillsammans ansluter till karaktärsdrag hos bebyggelsen i omgivningen/-planområdet

Marken får endast förses med mindre byggnader (som t ex lusthus, förråd, sophus, entrétak, växthus, inglasad veranda, transformatorstation etc) där så prövas lämpligt
Strandskyddet är upphävt.
Markytan ska utgöras av grus för att möjliggöra infiltration av dagvatten

Marken får endast förses med mindre byggnader (som t ex lusthus, förråd, sophus, entrétak, växthus, inglasad veranda, transformatorstation etc) där så prövas lämpligt
Skogen får inte avverkas. Tillfartsväg får dock anläggas

Samråd ska ske med antikvarisk kompetens innan åtgärder vidtas som innebär markarbeten (se planbeskrivning)

Byggnader som omfattas av 8 kap 13 § PBL. Underhållet exteriört ska ske med ursprungliga material, kulörer och arbetstekniker
Strandskyddet är upphävt.

Byggnader som omfattas av 8 kap 13 § PBL. Underhållet exteriört ska ske med ursprungliga material, kulörer och arbetstekniker

Ny bebyggelse ska utformas med fasader av trä och sadeltak med rött tegel som tillsammans ansluter till karaktärsdrag hos bebyggelsen i omgivningen/-planområdet

Parkering får finnas

Träden och alleér inom Kungsträdgårdens tomtområde får inte fällas. Sjuka träd får fällas och ska ersättas med nya

Förbindelsegång mellan byggnader. Fasaden ska utformas av glas (se vidare i planbeskrivning).

Balkong får uppföras på tak

Överbyggnad av infart till parkeringshus

Högsta nockhöjd är 7.5 meter.
Byggnadens exteriör får inte förvanskas. Beakta särskilt: originaluttryck och detaljutförande, fasad- och takmaterial (rött fasad- och taktegel), den tunna takfoten, fönsterindelning och fönstrens placering i liv med fasaden, de smäckra vita fönsterbågarna, originaldetaljer (entrédörrar i ädelträ, entréomfattning av natursten, originalklotlampor vid entrén), småsinuskorrigerade balkongfronter och balkongräcken i smide. Ändring av byggnaden ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden
Underhållet ska anpassas till byggnadsverkets värde från historisk,
kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt. Byggnaden
ska underhållas så att de särskilda värdena bevaras

Högsta nockhöjd är 342 meter över angivet nollplan.
Byggnader ska placeras och anpassas till kulturmiljön och områdets
karaktär vad gäller proportion, volym, material och utvändig
färgsättning

Högsta nockhöjd är 3.5 meter.

Högsta nockhöjd är 4 meter.
Parkering får inte anordnas. Undantaget parkering för rörelsehindrade.
Största byggnadsarea är 40 m² per komplementbyggnad.

Minst 90 kvadratmeter genomsläpplig växtbädd ska finnas inom egenskapsområdet

Uteplats där bullernivåer inte överskrider 50 dB(A) ekvivalent ljudnivå samt 70 dB(A) maximal ljudnivå ska finnas i anslutning till bostäder.
Fasad ska utformas utan synliga elementskarvar och modulskarvar, alternativt ska fasader ha en tydlig mönsterverkan inom vilket dessa inarbetats.
Fasader som är längre än 40 meter ska förskjutas i djupled.
Gavlar bredare än 8 meter ska ha fönster på samtliga våningsplan. Minst 12% av fasaden på respektive våningsplan ska vara uppglasad.
Takkupor får utgöra maximalt 35% av takets sammanlagda längd.
Tak ska vara av sadeltak.

Uteplats där bullernivåer inte överskrider 50 dB(A) ekvivalent ljudnivå samt 70 dB(A) maximal ljudnivå ska finnas i anslutning till bostäder.
Fasad ska utformas utan synliga elementskarvar och modulskarvar, alternativt ska fasader ha en tydlig mönsterverkan inom vilket dessa inarbetats.
Tak ska vara av sadeltak.

Minst hälften av bostadsrummen i bostäder ska orienteras mot en ljuddämpad sida, undantaget bostäder i våning 1-2 samt bostäder mindre än 35 kvadratmeter
Högsta nockhöjd är 19.5 meter.
Uteplats där bullernivåer inte överskrider 50 dB(A) ekvivalent ljudnivå samt 70 dB(A) maximal ljudnivå ska finnas i anslutning till bostäder.
Fasad ska utformas utan synliga elementskarvar och modulskarvar, alternativt ska fasader ha en tydlig mönsterverkan inom vilket dessa inarbetats.
Fasad som vetter österut högre än 12 m från omkringliggande medelmarknivå ska vara indragen minst 5 m från nedanför liggande våningars fasader.
Gavlar bredare än 8 meter ska ha fönster på samtliga våningsplan. Minst 12% av fasaden på respektive våningsplan ska vara uppglasad.
Takkupor får utgöra maximalt 35% av takets sammanlagda längd.
Tak ska vara av sadeltak.

Byggnad ska placeras minst 4.5 meter från fastighetsgränsi fall där byggrätten inte avgränsas av prickmark
Verksamheter får inte medföra påtagliga störningar för angränsande fastigheter i form av lukt, buller, vibrationer eller ljus
Dagvatten ska omhändertas lokalt. Dagvatten/fördröjningsmagasin ska utföras med oljeavskiljare. Dagvattendammar/fördröjningsmagasin ska integreras och utformas så att de uppfattas som ett naturligt inslag i terrängen
För fastigheter som är mindre än 7,5 hektar är största byggnadsarea 30 procent av fastighetsarean och största bruttoarea 60 procent av fastighetsarean
För fastigheter som är större än 7,5 hektar är största byggnadsarea 50 procent av fastighetsarean och största bruttoarea 100 procent av fastighetsarean

Endast industri med högsta skyddsavstånd 200 meter

Högsta byggnadshöjd är 16,0 meter. Mindre byggnadsdelar får uppföras till en högsta höjd av 50 meter från ursprunglig marknivå

Marken ska vara planterad
Markytan ska möjliggöra för infiltration och rening av dagvatten
Marken ska vara genomsläpplig.

Detaljhandel och kontor i den utsträckning byggnadsnämnden tidigare beviljat lov för
Utförande av fasader och tak ska i allt väsentligt överenstämma med det vinnande förslaget i markanvisningstäviingen, dat. 27.10.1986. Tillkommande bebyggelse ska ha fasader av puts eller trä samt takbeläggning av falsad plåt eller tegel

Till posten hörande kontor och inlastning, under mark

Detaljhandel endast i bottenvåningen
Till posten hörande kontor och inlastning, under mark
Särskilt värdefull byggnad vars gatufasader och tak inte får förvanskas

Detaljhandel och kontor i den utsträckning byggnadsnämnden tidigare beviljat lov för
Miljömässigt värdefull byggnad. Vid ändring av byggnaden samt vid uppförande av ny bebyggelse ska hänsyn tas till omgivningens egenart. Särskilt värdefull byggnad vars exteriör inte får förvanskas

Takvinkeln ska vara 27 grader.

Fasadmaterialet ska i huvudsak utgöras av trä
Största bruttoarea är 40 % av fastighetsarean inom användningsområdet.

Marken får byggas under med planterbart bjälklag

Portik ska anordnas

Mansardtak ska ha vinkeln 80 och 27 grader

Marken får endast förses med skyltpelare/informationsskyltar samt parkering etc. Utformning och placering ska ske i samråd med miljö- och stadsbyggnadskontoret
Till skydd mot insyn ska befintlig skogsridå bevaras och vid behov kompletteras

Högsta byggnadshöjd är 9,0 meter. Högre byggnadshöjd kan medges för mindre byggnadsdel
Verksamheten får inte vara störande för omgivningen. Naturvårdsverkets riktlinjer RR 78:5 för externt industribuller ska följas
Största bruttoarea är 40 % av fastighetsarean inom användningsområdet.

Marken får endast förses med skyltpelare/informationsskyltar samt parkering etc. Utformning och placering ska ske i samråd med miljö- och stadsbyggnadskontoret

Verksamheten får inte vara störande för omgivningen. Naturvårdsverkets riktvärden för externt industribuller får inte överskridas
Fasadmaterialet ska i huvudsak utgöras av trä

Markreservat för gemensamhetsanläggning avseende parkering samt in- och utfart

Området disponeras samt träd och buskar planteras i princip enligt planillustrationen

Strandskyddet är upphävt. Tolkning baserat på, enligt detaljplanen medgiven byggrätt

Skyddsområde för Gustabäcken och får inte bebyggas, utfyllas eller överbyggas i annan mån än som erfordras för gångbroar

Bostäder endast i den utsräckning som byggnadsnämnden prövar lämpligt
Byggnad ska uppföras i gräns mot granntomt där sådan gräns förekommer inom området

Markreservat för allmännyttig gång- och cykeltrafik till en fri höjd av 2.5 meter.

Balkonger får uppföras. Balkongerna får skjuta ut maximalt 1,0 meter från befintlig fasad. Balkongerna ska ha samma bredd som befintliga indragna balkonger. Höjden på taken över balkongerna får inte vara högre än det befintliga flerbostadshusets takfot

Utöver högsta tillåtna våningsantal får sluttningsvåning inredas där terrängens lutning så medger
Högst en huvudbyggnad per tomt

Utöver högsta tillåtna våningsantal får sluttningsvåning inredas där terrängens lutning så medger
Högst en huvudbyggnad och en komplementbyggnad per tomt
Fristående eller sammanbyggda hus
Största byggnadsarea är 200 kvadratmeter per tomt, varav 50 kvadratmeter för komplementbyggnad

Högsta byggnadshöjd är 16,0 meter. Mindre byggnadsdelar får uppföras till en högsta höjd av 50 meter från ursprunglig marknivå
Marken får bebyggas om schaktning sker. Se vidare rubriken Geotekniska förhållanden i planbeskrivningen

Marken ska vara trädbevuxen

Högst två våningar för huvudbyggnad
Högsta totalhöjd på komplementbyggnad är 3.5 meter

Endast industri med högsta skyddsavstånd 400 meter

Högsta nockhöjd på huvudbyggnad är 9 meter.
Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4.5 meter.

Startbesked får inte ges för huvudbyggnad förrän avloppsanläggning har kommit till stånd.

Minst 70 % av marken per fastighet ska vara genomsläpplig.

Marklov krävs även för förändring av markens genomsläpplighet.

Dike ska finnas.
Markreservat för gemensamhetsanläggning för gemensam körväg.

Marklov krävs även för förändring av markens genomsläpplighet.
Fasadmaterialet ska utföras i trä.
Garage ska vara fristående.
Fasad ska färgsättas med i huvudsak mörka, naturnära kulörer.

Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4.5 meter.

Minsta takvinkel för ny bebyggelse är 27 grader.
Största byggnadsarea är 250 kvadratmeter per fastighet inklusive uthus och garage

Minsta takvinkel för ny bebyggelse är 27 grader.
Endast friliggande en- och tvåbostadshus samt parhus.

Marken får endast förses med uthus och garage.

Högsta antal våningar är angivet som 10. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag. Lägsta antal våningar är angivet som 4. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.
övre1
Denna bör ha en nesänkt >1< och upphöjd <2> siffra Röd fasad Största byggnadsarea är 200 m² per fastighet.

Antal våningar är angivet som 7. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.

Här ska markens utformning stå
Ängsmark .

Marken får endast förses med byggnad för avfallshantering.

Huvudmannaskapet är enskilt för den allmänna platsen.
Traktorväg

Bygglov krävs även för friggebodar, attefallhus och utbyggnader.

Minsta takvinkel för ny bebyggelse är 27 grader.
Endast en- och tvåbostadshus, radhus samt parhus.

Detaljplan för smultronet 15 kommunalt huvudmannaskap för gata
Genomförandetid är angivet som 5 år från den dag planen vunnit laga kraft. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas

Marken får endast förses med skärmtak för cykelparkering.
Högsta totalhöjd är 2.5 meter.

Byggnadens entréplan får endast användas för bostads- och områdeskomplement
Bostäder som placeras närmare Fagerbackens vägmitt än 38 meter ska utformas så att minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet orienteras mot en ljuddämpad sida
Högsta nockhöjd är +390,3 meter över nollplanet, hissöverbyggnad får ordnas över högsta nockhöjd dock inte högre än 2 meter
Markens beläggning skall i huvudsak vara mjuk, se avsnitt Buller i planbeskrivningen
Lekplats ska finnas
Största bruttoarea för våningsplan 1-15 är 5500 kvadratmeter, exkl källarvåning, skyddsrum, mindre miljöstationer samt skärmtak över cykelparkering. Största bruttoarea för våningsplan 16 är 170 kvadratmeter

Parkering ska finnas, garage och skärmtak får ordnas

Markens beläggning skall i huvudsak vara mjuk, se avsnitt Buller i planbeskrivningen

Högsta nockhöjd på bostadsbyggnad är 9 meter.
Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 5 meter.
Terränganpassning ska ske med stor hänsyn till markens lutning. Mark ska ansluta väl till natur, gata och anslutande tomter. Mjuka övergångar ska eftersträvas.
Byggnad ska placeras minst 4 meter från fastighetsgräns.
Endast friliggande en- och tvåbostadshus.
Fasad ska vara av trä.
Fasader ska målas i dova, ej ljusa kulörer.
Största bruttoarea är 400 m² per fastighet.
Startbesked får inte ges för bostadsbyggnad förrän dricksvattenledning har kommit till stånd.

Markreservat för gemensamhetsanläggning för underjordiska ledningar.
Markreservat för gemensamhetsanläggning för väg.

Marken får endast förses med mindre miljöstationer, skärmtak över cykelparkering samt handikapparkering

Byggnadens exteriör får inte förvanskas. Beakta särskilt: originaluttryck och detaljutförande, fasad- och takmaterial (rött fasad- och taktegel), den tunna takfoten, fönsterindelning och fönstrens placering i liv med fasaden, de smäckra vita fönsterbågarna, originaldetaljer (entrédörrar i ädelträ, entréomfattning av natursten, originalklotlampor vid entrén), småsinuskorrigerade balkongfronter och balkongräcken i smide. Ändring av byggnaden ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden
Underhållet ska anpassas till byggnadsverkets värde från historisk,
kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt. Byggnaden
ska underhållas så att de särskilda värdena bevaras

Terränganpassning ska ske med stor hänsyn till markens lutning. Mjuka övergångar ska eftersträvas och i andra hand ska höjdskillnader tas upp stegvis där enskild stödmur inte är högre än 1 meter. Mark ska ansluta väl till allmän plats.

Terränganpassning ska ske med stor hänsyn till markens lutning. Mjuka övergångar ska eftersträvas och i andra hand ska höjdskillnader tas upp stegvis där enskild stödmur inte är högre än 1 meter. Mark ska ansluta väl till allmän plats.
Tillgänglig gångväg ska finnas utvändigt mellan de olika nivåerna av skolgården.
Byggnaden ska delas in i som längst 40 meter långa sektioner. Sektionerna ska vara tydligt formmässigt avläsbara i antingen höjd- eller sidled. För en byggnad som är längre än 80 meter ska minst en förskjutning vara i höjdled. och en i sidled.

Ytor för fördröjning av dagvatten ska finnas.

Högsta takfotshöjd är 358.0 meter över angivet nollplan.
Terränganpassning ska ske med stor hänsyn till markens lutning. Mjuka övergångar ska eftersträvas och i andra hand ska höjdskillnader tas upp stegvis där enskild stödmur inte är högre än 1 meter. Mark ska ansluta väl till allmän plats.
Tillgänglig gångväg ska finnas utvändigt mellan de olika nivåerna av skolgården.
Byggnaden ska delas in i som längst 40 meter långa sektioner. Sektionerna ska vara tydligt formmässigt avläsbara i antingen höjd- eller sidled. För en byggnad som är längre än 80 meter ska minst en förskjutning vara i höjdled. och en i sidled.

Högsta takfotshöjd är 362.0 meter över angivet nollplan.
Tillgänglig gångväg ska finnas utvändigt mellan de olika nivåerna av skolgården.
Byggnaden ska delas in i som längst 40 meter långa sektioner. Sektionerna ska vara tydligt formmässigt avläsbara i antingen höjd- eller sidled. För en byggnad som är längre än 80 meter ska minst en förskjutning vara i höjdled. och en i sidled.

Marken får inte förses med byggnad förutom skärmtak.
Eventuella väggar ska utformas så att de är genomsiktliga.

Marklov krävs även för att fälla träd med en stamdiameter över 15 cm.

Bottenvånings fasad mot norr ska innehålla minst en entré.
Minst 30 % av bottenvånings fasadyta mot norr ska vara uppglasad.

Högsta takfotshöjd är 358.0 meter över angivet nollplan.

Mjuka övergångar i terränganpassningen ska eftersträvas. Stödmur får inte vara högre än 1,6 meter. Mark ska ansluta väl till allmän plats.

Minst 250 kvm genomsläpplig växtbädd ska finnas inom användningsområdet.
Byggnad ska placeras minst 5 meter från fastighetsgräns.

Byggnad ska placeras minst 5 meter från fastighetsgräns mot gata samt mot söder.

Högsta totalhöjd är 10 meter.
Färgglad fasad
Tak ska vara av tegel
Största bruttoarea är 80 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet.

Minsta lutning är 1:5. (Pilen pekar uppåt)
Byggnadsverk ska placeras med kortsidan mot gcväg
Endast parhus
Största byggnadsarea är 40 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet.

Den fastighetsplan som vann laga kraft 1956-04-16 upphör att gälla -> även planerna 1960-01-13 och 1975-02-10 (tomtindelning som fastställdes). Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1964-02-19 upphör att gälla -> betr Vågen 4. Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1960-01-13 upphör att gälla -> betr Kompassen 1, 2 och 3.
Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1960-01-13 upphör att gälla -> betr Kompassen 1, 2 och 3.
Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1964-02-19 upphör att gälla -> betr Vågen 4.

Den fastighetsplan som vann laga kraft 1956-04-16 upphör att gälla -> även planerna 1960-01-13 och 1975-02-10 (tomtindelning som fastställdes). Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1964-02-19 upphör att gälla -> betr Vågen 4. Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1960-01-13 upphör att gälla -> betr Kompassen 1, 2 och 3.

Största byggnadsarea är 150 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet.

Högsta byggnadshöjd är 10.6 meter

Största byggnadsarea är 200 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet.

Högsta byggnadshöjd är 16.6

Marken får endast förses med överbyggd gård eller annan terassbyggnad

Högsta byggnadshöjd är 13.6

Den tomtindelning som fastighetsplanen anger och som fastställts 1885-06-05 upphör att gälla

Detaljplan för del av Örja 30:2 m.fl., Kronan södra
Skyddsåtgärd: dagvattendamm får inte anläggas så att denna orsakar sättning på järnvägen
Vall med en höjd av 3.5 meter över nollplanet ska anläggas. Högre vall får anläggas vid behov

Största tillåtna bruttoarea är 15200 kvm (ovan mark) för bostäder inom kvarteret. Därutöver får verksamheter och förskola inrymmas. Utöver angiven byggrätt får inglasade balkonger och växthus på takterrass anordnas
Högsta nockhöjd är 34.5 meter över angivet nollplan . Mindre påbyggnader för tekniska utrymmen, hisstoppar, solceller, trapphus, växthus tillåts utöver högsta nockhöjd
Bottenvåningens fasadliv ska placeras max 0,25 meter från användningsgräns. Entréer och lokaler får vara indragna

Bottenvåningen utformas med hänsyn till fri sikt i korsning

Garagenedfart ska placeras inom byggnadsvolym
Minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet ska ha tillgång till en tyst sida där den ekvivalenta nivån inte får överstiger 55 dBA och att maximal nivå inte överstiger 70 dBA kl. 22:00-06:00 För smålägenheter, mindre än 35 kvm, ska den ekvivalenta ljudnivån inte överstiga 60 dBA vid fasad. Bullernivån inomhus i bostadsrum får inte överskrida 26 dBA och 41 dBA maximala ljudnivå (avser trafikbuller). Ljudnivån vid uteplats i anslutning till byggnaden ska inte överstiga 50 dBA ekvivalent nivå samt att 70 dBA maximalnivå inte överskrids med mer än 10 dBA fem gånger per timme mellan 06.00-22.00. Den samlade ljudnivån från tekniska installationer såsom fläktar, ventilation etc. ska inte överstiga 50 dBA vid bostadsfasad och uteplats. Skola: Fasader ska dämpa till en ekvivalent ljudnivå inomhus på högst 30 dBA. På hälften av skolgården får den ekvivalenta ljudnivån vara högst 50 dBA.
Minst en öppning/portik med en bredd av 3-10 meter ska finnas inom kvarteret. Öppning/portik får inte anordnas mot Huvudgata eller Torg
Balkong / burspråk får placeras på en lägsta höjd av 3,5 meter ovan gångbana och 4,7 meter ovan körbana. (Se sektioner i kvalitetsprogram)
Balkong / burspråk får maximalt kraga ut 1,6 meter över allmän plats (gäller ej vid f4)
Sockelhöjd: Högsta höjd mellan ovansida bjälklag golv på bottenvåningen och gata får max vara 1,2 meter (beräknat utifrån medelmarknivå vid fasad). Murar får inte överstiga 1,2 meter (beräknat från medelmarknivå vid fasad).

Största tillåtna bruttoarea är 15200 kvm (ovan mark) för bostäder inom kvarteret. Därutöver får verksamheter och förskola inrymmas. Utöver angiven byggrätt får inglasade balkonger och växthus på takterrass anordnas
Högsta nockhöjd är 41.5 meter över angivet nollplan . Mindre påbyggnader för tekniska utrymmen, hisstoppar, solceller, trapphus, växthus tillåts utöver högsta nockhöjd
Bottenvåningens fasadliv ska placeras max 0,25 meter från användningsgräns. Entréer och lokaler får vara indragna
Bottenvåning ska vara minst 3,5 meter hög (gäller från färdigt golv till underkant bjälklag tak)

Största tillåtna bruttoarea är 3200 kvm (ovan mark) för bostäder inom kvarteret. Därutöver får verksamheter och förskola inrymmas. Utöver angiven byggrätt får inglasade balkonger och växthus på takterrass anordnas
Högsta nockhöjd är 37.0 meter över angivet nollplan . Mindre påbyggnader för tekniska utrymmen, hisstoppar, solceller, trapphus, växthus tillåts utöver högsta nockhöjd
Bottenvåningens fasadliv ska placeras 1-2 meter ska placeras från användningsgräns. Entréer får vara indragna
Garagenedfart ska placeras inom byggnadsvolym
Minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet ska ha tillgång till en tyst sida där den ekvivalenta nivån inte får överstiger 55 dBA och att maximal nivå inte överstiger 70 dBA kl. 22:00-06:00 För smålägenheter, mindre än 35 kvm, ska den ekvivalenta ljudnivån inte överstiga 60 dBA vid fasad. Bullernivån inomhus i bostadsrum får inte överskrida 26 dBA och 41 dBA maximala ljudnivå (avser trafikbuller). Ljudnivån vid uteplats i anslutning till byggnaden ska inte överstiga 50 dBA ekvivalent nivå samt att 70 dBA maximalnivå inte överskrids med mer än 10 dBA fem gånger per timme mellan 06.00-22.00. Den samlade ljudnivån från tekniska installationer såsom fläktar, ventilation etc. ska inte överstiga 50 dBA vid bostadsfasad och uteplats. Skola: Fasader ska dämpa till en ekvivalent ljudnivå inomhus på högst 30 dBA. På hälften av skolgården får den ekvivalenta ljudnivån vara högst 50 dBA.
Balkong / burspråk får placeras på en lägsta höjd av 3,5 meter ovan gångbana och 4,7 meter ovan körbana. (Se sektioner i kvalitetsprogram)
Balkong / burspråk får maximalt kraga ut 1,6 meter över allmän plats (gäller ej vid f4)
Sockelhöjd: Högsta höjd mellan ovansida bjälklag golv på bottenvåningen och gata får max vara 1,2 meter (beräknat utifrån medelmarknivå vid fasad). Murar får inte överstiga 1,2 meter (beräknat från medelmarknivå vid fasad).

Högsta nockhöjd är 33 meter över angivet nollplan . Mindre påbyggnader för tekniska utrymmen, hisstoppar, solceller, trapphus, växthus tillåts utöver högsta nockhöjd

Endast under mark.
Markreservat för gemensamhetsanläggning.

Endast under mark.

Högsta nockhöjd är meter över angivet nollplan.
Högsta antal våningar är angivet som . Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.

Bottenvåningens fasadliv ska placeras max 0,25 meter från användningsgräns. Entréer och lokaler får vara indragna
Bottenvåning ska vara minst 3,5 meter hög (gäller från färdigt golv till underkant bjälklag tak)

Minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet ska ha tillgång till en tyst sida där den ekvivalenta nivån inte får överstiger 55 dBA och att maximal nivå inte överstiger 70 dBA kl. 22:00-06:00 För smålägenheter, mindre än 35 kvm, ska den ekvivalenta ljudnivån inte överstiga 60 dBA vid fasad. Bullernivån inomhus i bostadsrum får inte överskrida 26 dBA och 41 dBA maximala ljudnivå (avser trafikbuller). Ljudnivån vid uteplats i anslutning till byggnaden ska inte överstiga 50 dBA ekvivalent nivå samt att 70 dBA maximalnivå inte överskrids med mer än 10 dBA fem gånger per timme mellan 06.00-22.00. Den samlade ljudnivån från tekniska installationer såsom fläktar, ventilation etc. ska inte överstiga 50 dBA vid bostadsfasad och uteplats. Skola: Fasader ska dämpa till en ekvivalent ljudnivå inomhus på högst 30 dBA. På hälften av skolgården får den ekvivalenta ljudnivån vara högst 50 dBA.
Minst en öppning/portik med en bredd av 3-10 meter ska finnas inom kvarteret. Öppning/portik får inte anordnas mot Huvudgata eller Torg
Balkong / burspråk får placeras på en lägsta höjd av 3,5 meter ovan gångbana och 4,7 meter ovan körbana. (Se sektioner i kvalitetsprogram)
Balkong / burspråk får maximalt kraga ut 1,6 meter över allmän plats (gäller ej vid f4)

Byggnadens vind ska inte inredas utöver angivet våningsantal
Högsta antal bostadslägenheter är 136 sammanlagt för hela området
Största byggnadsarea är 4000 m² per område. Sådant område får icke indelas i mer än en tomt.
Utöver angivna våningsantalet får sluttningsvåning anordnas där terrängens lutning så medger

Marken får endast förses med överbyggd gård och annan terrassbyggnad.

Byggnad ska placeras i gräns mot granntomt där sådan gräns förekommer inom området
Högst 3 våningar
Sammanbyggda hus

Utöver angivna våningsantalet får sluttningsvåning anordnas där terrängens lutning så medger

Byggnadsverks och tomters utformning är angiven som : " Överbyggd gård, terrasbyggnad". Bestämmelsen har inte tolkats .

Detaljplan för Tummarp 1:116 med flera, Tummarpskolan
Utrymme ska finnas för avrinnande skyfall. Byggnader får inte byggas samman i markplan.

Högst 3 våningar

Högst 2 våningar

Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4 meter
Byggnad ska placeras minst 4.5 meter från fastighetsgräns. Uthus/garage får dock placeras närmare grannfastighet efter grannes medgivande

Fasader ska utföras i trä eller furuspån.
Tak får skjuta ut maximalt 0.5 m från fasad mot allmän plats.

Parkering får endast anordnas för personbil
Markreservat för allmännyttig luftledning. Inom området får inte bedrivas verksamhet som hindrar bibehållandet av elektriska ledningar, ej heller finnas vegetation,flaggstänger eller dylikt som genom sin höjd kan utgöra fara för ledningen. Inom detta område ska människor inte stadigvarande vistas på grund av risk för förhöjda elektromagnetiska fält

Markreservat för allmännyttiga underjordiska ledningar. Inom området får inte bedrivas verksamhet eller vidtas åtgärd som kan hindra eller försvåra bibehållandet av elektriska starkströmsanläggningar

Klarvattendamm som är grundvattenförsörjd och skild från dagvattendamm ska anordnas

Mot gata får balkonger och burspråk anordnas, maximalt 0,6 meter utanför fasadliv. Lägsta frihöjd på 4,5 meter över gata ska finnas. Om utkragande balkong förses med pinnräcke, ska pinnräcket vara av stål.

Marken får endast förses med komplementbyggnader för bostadsändamål, på en sammanlagd yta av maximalt 30 kvm (ovan gårdsbjälklag). Under gårdsbjälklag får garage placeras. Bullerskyddande skärm om högst 2.0 meter för uppföras för att uppnå riktvärdena för uteplats i enlighet med Trafikbullerförordningen
Bullerskyddande skärm om högst 2.0 meter för uppföras för att uppnå riktvärdena för uteplats i enlighet med Trafikbullerförordningen
Marken får byggas under med körbart bjälklag
Under gårdsbjälklag får garage placeras
Ovan gårdsbjälklag får endast komplementbyggnader för bostadsändamål placeras, på en sammanlagd yta av maximalt 30 kvm

Över gata och över prickmark får utkragande balkonger ej uppföras

Marken får inte förses med byggnad eller anläggning som är att betrakta som att marken bebyggs

Bullerskyddande skärm om högst 2.0 meter för uppföras för att uppnå riktvärdena för uteplats i enlighet med Trafikbullerförordningen
Marken får byggas under med körbart bjälklag
Access via trappa/portik ska finnas exteriört från gatunivå till gårdsnivå.
Under gårdsbjälklag får garage placeras
Ovan gårdsbjälklag får endast komplementbyggnader för bostadsändamål placeras, på en sammanlagd yta av maximalt 30 kvm

Högsta byggnadshöjd är 51.5 meter ovan angivet nollplan
Över gata och över prickmark får utkragande balkonger ej uppföras

Gatan ska höjdsättas så att skyfallsvattnet leds vidare mot nordväst längs Dalvägen

Yta för fördröjning av minst 270 kubikmeter skyfallsvatten ska anläggas

Högsta byggnadshöjd är 51.5 meter ovan angivet nollplan
utkragande byggnadsdel samt pelare. Fri höjd under utkragande byggnadsdel ska vara minst 4,5 meter från gatunivå.
Över gata och över prickmark får utkragande balkonger ej uppföras

Marklov krävs även för trädfällning av skogsek (quercus robur) med stamomkrets om minst 0,6 meter.
Bostad får inte inredas i komplementbyggnad.
Högsta nockhöjd på friliggande garage är 18.9 meteröver angivet nollplan.
Huvudbyggnad får inredas med högst 2 lägenheter.
Skogsek (quercus robur) med stamdiameter om minst 0,6 meter får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk. Utlåtande från arborist krävs innan fällning. Om träd fälls ska ersättningsträd av samma art planteras i samråd med och efter godkännande av kommunekolog eller av staden anlitad expertis med motsvarande kunskaper.
Friliggande byggnad, med undantag för garage, ska placeras minst 4,5 meter från fastighetsgräns.
Friliggande garagebyggnad ska placeras minst 0,3 meter från fastighetsgräns.
Största takvinkel är 36 grader. För valmat tak är största takvinkel 44 grader på gavel.
Endast friliggande byggnader, eller sammanbyggda i gemensam fastighetsgräns får uppföras.
För komplementbyggnader är högsta byggnadshöjd 3,0 meter och högsta totalhöjd 4,5 meter.
Högsta byggnadshöjd är 7,6 meter.
Takkupor får anordnas på huvudbyggnad till högst 1/3 av taklängd mot nord, öst och syd samt 2/5 av taklängd mot väst, och får undantas från byggnadshöjden.
Högst 1 garagebyggnad per fastighet.
Högst 1 huvudbyggnad per fastighet.
Största byggnadsarea för friliggande garage är 30 m².

Inom angivet bebyggelseområde får maximalt två stycken förbindelser mellan byggnadsvolymerna uppföras. Förbindelsen får vara maximalt 6 meter bred och maximal höjd får motsvara två våningsplan. Lägsta frihöjd över gata ska vara 10 meter.

Inom område som avgränsas av sekundär egenskapsgräns ska portik anordnas. Portiken ska vara minst 7 meter bred och höjden ska motsvara minst två våningsplan.

Inom område som avgränsas av sekundär egenskapsgräns (inom 30 meter från framtida genomgående spår) gäller att: - Från samtliga utrymmen för stadigvarande vistelse ska det finnas minst en utrymningsväg som mynnar bort från Ostkustbanan. - Friskluftsintag till utrymmen för stadigvarande vistelse ska placeras mot en trygg sida, d.v.s. bort från Ostkustbanan alternativt på byggnadernas tak. - Fasader som vetter direkt mot Ostkustbanan ska utföras i obrännbart material alternativt med konstruktion som motsvarar lägst brandteknisk klass EI 30. - Fönster i fasader som vetter direkt mot Ostkustbanan ska utföras i lägst brandteknisk klass EW 30 samt utformas för att förhindra splitterverkan vid explosion med karakteristiska tryck och impulstäthet motsvarande stor gasmolnsexplosion (motsvarande en explosion med 100 kg explosivämne (TNT)). Fönster tillåts vara öppningsbara.

Yta för fördröjning av minst 120 kubikmeter skyfallsvatten ska finnas totalt inom kvartersmarken .

Endast byggnadsverk under mark.

Bullerskyddsskärm ska finnas på båda sidor om järnvägen.

Takfotshöjden är 7,5 meter och beräknas i fasad mot gata.
Maximalt 2 våningar. Utöver antal våningar får vind inredas.
Ny bebyggelse, om- och tillbyggnad samt ändring ska utformas med hänsyn till den kulturhistoriska bebyggelsemiljön samt byggnadernas väsentliga karaktärsdrag och värden.

Marken får endast förses med komplementbyggnader med en maximal byggnadshöjd på 3,2 meter.
Ny bebyggelse, om- och tillbyggnad samt ändring ska utformas med hänsyn till den kulturhistoriska bebyggelsemiljön samt byggnadernas väsentliga karaktärsdrag och värden.

För nya bostäder, ändring av lägenhetsfördelning eller ändring av storlek på lägenheter gäller nedan: För bostäder mindre än 35 kvm får ekvivalent ljudnivå vid fasad inte överstiga 65 dB(A). För bostäder större än 35 kvm där ekvivalent ljudnivå överstiger 60 dB(A) ska minst hälften av bostadsrummen vara vända mot ljuddämpad sida. Fasad mot ljuddämpad sida ska ha ekvivalent ljudnivå om högst 55 dB(A) samt maximal ljudnivå nattetid om högst 70 dB(A). Om bostaden har en eller flera uteplatser ska ljudnivån vid minst en uteplats, gemensam eller enskild, vara högst 50 dB(A) ekvivalent ljudnivå och högst 70 dB(A) maximal ljudnivå.

Takfotshöjden är 7,5 meter och beräknas i fasad mot gata.
Maximalt 2 våningar. Utöver antal våningar får vind inredas.
Ny bebyggelse, om- och tillbyggnad samt ändring ska utformas med hänsyn till den kulturhistoriska bebyggelsemiljön samt byggnadernas väsentliga karaktärsdrag och värden.
Byggnadens väsentliga karaktärsdrag och kulturhistoriska värden ska bibehållas vid ändring.

Endast komplementbyggnad får placeras
Fasad ska utformas med minst 15 procents genomsiktlighet på bottenvåning mot Johannelundsgatan.
Lägsta byggnadshöjd är 0 meter

Största bruttoarea för komplementbyggnad i en våning är 40 kvm
Endast komplementbyggnader, mindre murar och plank får placeras
Marken får bebyggas under (över) med planterbart bjälklag

Takfotshöjden är 7,5 meter och beräknas i fasad mot gata.
Maximalt 2 våningar. Utöver antal våningar får vind inredas.

Tunnel för allmännyttig gång- och cykeltrafik

Endast komplementbyggnad får placeras
Endast radhus

Information: Strandskyddet gäller inte eftersom detaljplanen är fastställd innan reglerna om strandskydd trädde i kraft 1 juli 1975

Västra Eriksberg, del av Skellefteå 5:1 m.fl.
Byggnad ska anpassas till marken enligt illustration på plankarta. Endast mindre schaktning och utfyllnad får ske.
Byggnad ska placeras minst 6 meter från fastighetsgräns mot lokalgata
Utöver angivet antal våningar får suterrängvåning anordnas
Fasader ska vara i jordfärger inom ramen för färgpalett i gestaltningsprogram

Information: Byggnad ska, om inte annat anges, placeras minst 4,5 meter från gräns mot annan tomt och i övrigt placeras enligt 39 § byggnadsstadgan (1959:612)
Information: Strandskyddet gäller inte eftersom detaljplanen är fastställd innan reglerna om strandskydd trädde i kraft 1 juli 1975

Byggnad ska anpassas till marken enligt illustration på plankarta. Endast mindre schaktning och utfyllnad får ske.
Byggnad ska placeras minst 6 meter från fastighetsgräns mot lokalgata
Fasader ska vara i jordfärger inom ramen för färgpalett i gestaltningsprogram

Plantering av träd ska finnas på båda sidor av gata, undantaget där infart till fastighet anordnas

Detaljplan för Dalsjöfors, Tummarp 1:65 med flera, Borås Stad
Marklov krävs även för fällning av träd med en stamdiameter större än 20 cm på en höjd av 1,3 meter.
Biotopskyddade alléer. Allé ska finnas.

Marken får endast förses med komplementbyggnad. Marken får förses med skärmtak ovan garagenedfart
Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4,5 meter.
Marken får inte användas för markparkering
Varje bostad ska ha tillgång till skyddad uteplats i enlighet med trafikbullerförordningens riktvärden.
Planterbart bjälklag ska finnas.

Inga balkonger får kraga ut mer än två meter från fasadliv och inte täcka mer än 50 % av någon fasads längd.
Största byggnadsarea är 610 m² utöver balkonger.
Startbesked får inte ges för grundläggning av byggnad förrän markens lämplighet avseende föroreningar har avhjälpts till Naturvårdsverkets riktvärden för angiven markanvändning inom användningsområdet.

Marklov krävs även för fällning av träd med en stamdiameter större än 20 cm på en höjd av 1,3 meter.
Skyddsvärt träd får inte fällas eller beskäras annat än av biologiska eller säkerhetsmässiga skäl.

Marklov krävs även för åtgärder som försämrar markens genomsläpplighet..
Fördröjning av skyfall med en volym om 8 m³
Marken ska vara tillgänglig för anläggning, såsom dagvattenmagasin, för att möjliggöra fördröjning och rening av dagvatten. Om annan anläggning än dagvattenmagasin används ska anläggningen placeras inom kvartersmarken med motsvarande effekt. Markparkering är tillåten.
Minst 70 % av marken ska vara genomsläpplig.

Huvudmannaskapet är enskilt för den allmänna platsen.

Varje bostad ska ha tillgång till skyddad uteplats i enlighet med trafikbullerförordningens riktvärden.
Inga balkonger får kraga ut mer än två meter från fasadliv och inte täcka mer än 50 % av någon fasads längd.
Största byggnadsarea är 1250 m² utöver balkonger.
Startbesked får inte ges för grundläggning av byggnad förrän markens lämplighet avseende föroreningar har avhjälpts till Naturvårdsverkets riktvärden för angiven markanvändning inom användningsområdet.

Bygglov krävs även för åtgärder som berörs av varsamhets- och/eller skyddsbestämmelser..
Ursprungliga fönstersnickerier ska bevaras.
Fönstersnickeri och ytterdörrar ska utformas i trä.
Fasader ska vara av träpanel likt befintligt.
Taktäckning ska vara av rött lertegel.

Marken får endast förses med komplementbyggnad. Marken får förses med skärmtak ovan garagenedfart

Bygglov får inte ges för byggnad förrän fördröjningsytor enligt skyddsbestämmelse m<5> har hanterats.

Marklov krävs även för åtgärder som försämrar markens genomsläpplighet.
Antalet markparkeringar får maximalt vara 30 bilparkeringsplatser
Anläggningar, såsom växtbäddar, får placeras längs fasaderna för att möjliggöra fördröjning och rening av dagvatten. Om annan anläggning används istället för växtbäddar ska dessa placeras inom kvartersmarken med motsvarande effekt.
Fördröjning av skyfall med en volym om 15 m³
Minst 40 % av marken ska vara genomsläpplig.
Bygglov får inte ges för byggnad förrän fördröjningsytor enligt skyddsbestämmelse m<2> har hanterats.

Högsta byggnadshöjd 4,0 meter för huvudbyggnad och 3,2 meter för komplementbyggnad

Marken skall vara tillgänglig for allmän gångtrafik

Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som att på med 2 betecknat område får b yggnad icke uppföras till större höjd än 6,5 meter. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Antal våningar är angivet som 2. Bestämmelsen har digitaliserats för att möjliggöra analyser, men används inte idag.
Garage och uthus med en högsta höjd av 3 meter får placeras i tomtgräns mot grannfastighet
Av tomt som omfattar med F betecknat område får högst en fjärdedel bebyggas

Detaljplan för Bagaren, Fiskaren och del av Bryggaren
Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som Byggnadshöjd 8 meter. Bestämmelsen har inte tolkats då lämplig bestämmelse saknas.
Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden får inte rivas. Dess yttre karaktär ska bevaras, vilket innebär skydd av murverk, fönstersättning. entrépartier och takform
Om- och tillbyggnad ska samspela med husets originalutförande. Tillbyggnad ska formmässigt underordnas befintlig bebyggelse och utföras i max en våning
Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden ska vid förändringar behandlas varsamt, så att dess byggnadstekniska och kulturhistoriska värden kvarstår. Fönster ska vid byte utföras som traditionella sidohängda träfönster. Tak ska vid byte vara svart papp. Underslag ska vid byte utföras av koppar eller mörk plåt

Gällande tomtindelningar inom planområdet, 1282-K-1/282, 1282-K-1/317, 1282-K-1/500 och 1282-K-1/777 fortsätter att gälla

Marken får inte förses med byggnad eller på annat sätt bebyggas

Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som Byggnadshöjd 8 meter. Bestämmelsen har inte tolkats då lämplig bestämmelse saknas.
Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden får inte rivas. Dess yttre karaktär ska bevaras, vilket innebär skydd av murverk, burspråk och fönstersättning, entrépartier och takform med befintlig skorsten
Om- och tillbyggnad ska samspela med husets originalutförande. Tillbyggnad ska formmässigt underordnas befintlig bebyggelse och utföras i max en våning
Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden ska vid förändringar behandlas varsamt, så att dess byggnadstekniska och kulturhistoriska värden kvarstår. Fönster ska vid byte utföras som traditionella sidohängda träfönster. Tak ska vid byte utföras som enkupigt oglaserat rött lertegel

Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som Byggnadshöjd 8 meter. Bestämmelsen har inte tolkats då lämplig bestämmelse saknas.
Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden får inte rivas. Dess yttre karaktär ska bevaras, vilket innebär skydd av murverk, burspråk och fönstersättning, entrépartier och takform med befintlig skorsten
Om- och tillbyggnad ska samspela med husets originalutförande. Tillbyggnad ska formmässigt underordnas befintlig bebyggelse och utföras i max en våning
Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden ska vid förändringar behandlas varsamt, så att dess byggnadstekniska och kulturhistoriska värden kvarstår. Fönster ska vid byte utföras som traditionella sidohängda träfönster med fasta spröjsar. Tak ska vid byte utföras som enkupigt oglaserat rött lertegel. Kulturhistoriskt anpassade takfönster kan medges mot gårdssida. Nya takkupor medges ej

Gäller befintlig huvudbyggnad. Byggnaden ska vid förändringar behandlas varsamt, så att dess byggnadstekniska och kulturhistoriska värden kvarstår. Fönster ska vid byte utföras som traditionella sidohängda träfönster med fasta spröjsar. Tak ska vid byte utföras som enkupigt oglaserat rött lertegel. Kulturhistoriskt anpassade takfönster kan medges mot gårdssida. Nya takkupor medges ej

Huvudmannaskap är angivet som kommunalt för allmänna platser. Bestämmelsen har inte tolkats då huvudregeln i plan- och bygglagen, PBL, anger att kommunen är huvudman för de allmänna platserna i en detaljplan

Omfattning av kraven på bygglov är angivet som att bygglov inte krävs för byggnader upp till 1200 kvm bruttoarea. Bestämmelsen har inte tolkats då tillämpbar formulering saknas.
Byggnader skall anordnas i huvudsaklig överensstämmelse med illustrationen på plankartan
Skyddsåtgärder enligt riskanalys ska följas
Belysningsmaster får inte vara högre än 25 meter

Bottenvåning ska vara minst 3,5 meter hög (gäller från färdigt golv till underkant bjälklag tak)

Minst en öppning/portik med en bredd av 3-10 meter ska finnas inom kvarteret. Öppning/portik får inte anordnas mot Huvudgata eller Torg

Största sammanlagda byggnadsarea för komplementbyggnader inom fastigheten för förskola får uppgå till 40 m²
Endast komplementbyggnader och anläggningar för idrottens och förskolans behov får placeras

Parkering för bil, cykel och barnvagn ska anordnas
Marken får inte förses med byggnad

Största byggnadsarea för huvudbyggnad är 100 m²
Största sammanlagda byggnadsarea för komplementbyggnader inom användningsområdet Idrottsplats får uppgå till 40 m²
Källare får inte finnas

Endast 50 % av fastighetsytan får hårdgöras
Marken inom fastigheten ska anordnas med en yta för dagvattenhantering som har en fördröjningsvolym på minst 26,5 kubikmeter

Största byggnadsarea för huvudbyggnad är 800 m²
Största sammanlagda byggnadsarea för komplementbyggnader inom fastigheten för förskola får uppgå till 40 m²
Högsta nockhöjd är 14.1 meter
Källare får inte finnas
Endast 50 % av markytan får hårdgöras

Parkering för bil, cykel och barnvagn ska anordnas
Största öppenarea är 45 m²
Endast komplementbyggnader och anläggningar för idrottens och förskolans behov får placeras

Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnader får uppföras med en byggnadshöjd på 2,5 meter
Endast komplementbyggnader och anläggningar för idrottens och förskolans behov får placeras

Bullerskydd med en höjd av 2 meter över anslutande marknivå

Största sammanlagda byggnadsarea för komplementbyggnader inom användningsområdet Idrottsplats får uppgå till 40 m²

Endast 50 % av fastighetsytan får hårdgöras
Marken inom fastigheten ska anordnas med en yta för dagvattenhantering som har en fördröjningsvolym på minst 18,5 kubikmeter

Högsta nockhöjd är 40 meter över angivet nollplan . Mindre påbyggnader för tekniska utrymmen, hisstoppar, solceller, trapphus, växthus tillåts utöver högsta nockhöjd
Största bruttoarea är 11500 m² per (ovan mark) för bostäder inom kvarteret. Därutöver får verksamheter och förskola inrymmas. Utöver angiven byggrätt får inglasade balkonger och växthus på takterrass anordnas
Balkong / burspråk får maximalt kraga ut 0,4 meter över allmän plats

Högsta nockhöjd är 41 meter över angivet nollplan . Mindre påbyggnader för tekniska utrymmen, hisstoppar, solceller, trapphus, växthus tillåts utöver högsta nockhöjd
Garagenedfart ska placeras inom byggnadsvolym
Balkong / burspråk får maximalt kraga ut 0,4 meter över allmän plats
Sockelhöjd: Högsta höjd mellan ovansida bjälklag golv på bottenvåningen och gata får max vara 1,2 meter (beräknat utifrån medelmarknivå vid fasad). Murar får inte överstiga 1,2 meter (beräknat från medelmarknivå vid fasad).

Största bruttoarea är 11500 m² per (ovan mark) för bostäder inom kvarteret. Därutöver får verksamheter och förskola inrymmas. Utöver angiven byggrätt får inglasade balkonger och växthus på takterrass anordnas
Bottenvåningens fasadliv ska placeras 1-2 meter ska placeras från användningsgräns. Entréer får vara indragna

Största bruttoarea är 11500 m² per (ovan mark) för bostäder inom kvarteret. Därutöver får verksamheter och förskola inrymmas. Utöver angiven byggrätt får inglasade balkonger och växthus på takterrass anordnas
Balkong / burspråk får maximalt kraga ut 0,4 meter över allmän plats

Bottenvåningens fasadliv ska placeras 1-2 meter ska placeras från användningsgräns. Entréer får vara indragna

Bottenvåningens fasad ska placeras max 3,5 meter från användningsgräns

Skyddsvärda tallar ska bevaras

Största tillåtna bruttoarea är 15500 (ovan mark) för skola, förskola, idrott
Största tillåtna bruttoarea är 5600 kvm (ovan mark) för vård

Dagvatten Anläggning för infiltration, fördröjning och rening av dagvatten får intregreras i allmänna platsmarken

Största byggnadsarea är 40 % per tomt
Högsta totalhöjd är 60 meter för skorsten över samhällets nollplan

Information: Byggnad ska placeras minst 4,5 meter från gräns mot annan tomt och i övrigt placeras enligt 39 § byggnadsstadgan (1959:612)

Markreservat för allmännyttig gång- och cykeltrafik till en fri höjd av 3 meter.

Endast komplementbyggnad får placeras
Högsta nockhöjd är 165 meter över angivet nollplan
Fasad ska utformas med minst 15 procents genomsiktlighet på bottenvåning mot Johannelundsgatan.

Ytor ska utformas så att de inte uppmuntrar till stadigvarande vistelse
Nedre avgränsning av användningen (T) är -50.0 meter relativt nollplanet.
Lägsta schaktningsnivå är -9.0 meter relativt nollplanet för schaktning, spontning, pålning, borrning eller andra ingrepp i undergrunden. Utgör övre avgränsning av användningen. Nivån får underskridas vid byggande av spårtunnlar.

Ytor ska utformas så att de inte uppmuntrar till stadigvarande vistelse
Nedre avgränsning av användningen (T) är -47.0 meter relativt nollplanet.
Lägsta schaktningsnivå är +13.3 meter relativt nollplanet för schaktning, spontning, pålning, borrning eller andra ingrepp i undergrunden. Utgör övre avgränsning av användningen. Nivån får underskridas vid byggande av spårtunnlar.

Marken får endast förses med komplementsbyggnad. Om byggnaden placeras närmare fastighetsgränsen än 4,5 meter krävs medgivande från grannar.

trädallé - Marken är reserverad för trädallé som sköts enligt särskild trädvårdsplan

Största exploatering per fastighet är 210 kvadratmeter byggnadsarea
Högsta nockhöjd är 6.2 meter .
Huvudbyggnad ska placeras i gräns mot förgårdsmark med långsidan parallellt med gatan, undantaget där så ej är möjligt.
Lägsta färdig golvhöjd för bostadshus är 0,5 meter över marknivån vid förbindelsepunkt för dagvatten
Takvatten ska infiltreras på tomten
Endast frilligande
Takvinkeln på huvudbyggnad ska vara minst 25 grader och max 30 grader.

Huvudbyggnad får uppföras till högst 7,5 meter i byggnadshöjd
Byggnad får uppföras med det antal våningar som bestämmelserna om byggnadshöjd möjliggör

Körbar förbindelse får inte anordnas

Marken ska anordnas så att rötter och grenar tillhörande träd i allén inte skadas.
Marken får inte förses med byggnad

Bostad får inte inredas i komplementbyggnader
Huvudbyggnad får uppföras till högst 3,5 meter i byggnadshöjd
Komplementbyggnad får uppföras till högst 2,6 meter i byggnadshöjd
Huvudbyggnad får inte inrymma fler än en bostadslägenhet
Högst 1 våning
Endast en huvudbyggnad och erforderliga komplementbyggnader per tomt
Största byggnadsarea är 150 kvm för huvudbyggnad och 50 kvm för komplementbyggnader per tomt

Bostad får inte inredas i komplementbyggnader
Huvudbyggnad får uppföras till högst 3,5 meter i byggnadshöjd
Komplementbyggnad får uppföras till högst 2,6 meter i byggnadshöjd
Huvudbyggnad får inte inrymma fler än en bostadslägenhet
Högst 1 våning
Endast radhus och kedjehus, där det prövas lämpligt även friliggande byggnader
Endast en huvudbyggnad och erforderliga komplementbyggnader per tomt
Största byggnadsarea är 150 kvm för huvudbyggnad och 50 kvm för komplementbyggnader per tomt

Bostad får inte inredas i komplementbyggnader
Komplementbyggnad får uppföras till högst 2,6 meter i byggnadshöjd
Huvudbyggnad får inte inrymma fler än en bostadslägenhet
Högst 1 våning
Utöver angivet antal våningar får suterrängvåning anordnas
Endast en huvudbyggnad och erforderliga komplementbyggnader per tomt
Största byggnadsarea är 150 kvm för huvudbyggnad och 50 kvm för komplementbyggnader per tomt

Utöver angivet antal våningar får suterrängvåning anordnas
Endast radhus och kedjehus, där det prövas lämpligt även friliggande byggnader

Byggnad får uppföras till högst 8,0 meter i byggnadshöjd
Endast friliggande hus, huvudbyggnader får dock sammanbyggas i gemensam fastighetsgräns
Största byggnadsarea är 50 % av fastighetsarean

Byggnad får uppföras till högst 7,0 meter i byggnadshöjd
Största byggnadsarea är 25 % av fastighetsarean

Högsta utnyttjandegrad är 60% av fastighetsarea inom användningsområdet
Lägsta nivå för färdig golv är 0.5m över förbindelsepunkt
Källare får inte finnas

Om friliggande enbostadshus byggs är största tillåtna byggnadsarea inklusive komplementbyggnader och garage 200m2 och minsta tillåtna fastighetsstorlek 1000m2.
Fristående enbostadshus ska placeras minst 4 meter från tomtgräns
Om radhus/parhus/kedjehus eller flerfamiljshus byggs är största tillåtna byggnadsarea inklusive komplementbyggnader och garage 30% av fastighetsarean.
Radhus/parhus/kedjehus eller flerfamiljshus får byggas samman i tomtgräns
Området får bebyggas med radhus/parhus/kedjehus/flerbostadshus eller friliggande enbostadshus

Om friliggande enbostadshus byggs är största tillåtna byggnadsarea inklusive komplementbyggnader och garage 200m2 och minsta tillåtna fastighetsstorlek 1000m2.
Fristående enbostadshus ska placeras minst 4 meter från tomtgräns
Om radhus/parhus/kedjehus eller flerfamiljshus byggs är största tillåtna byggnadsarea inklusive komplementbyggnader och garage 30% av fastighetsarean.
Radhus/parhus/kedjehus eller flerfamiljshus får byggas samman i tomtgräns
Utfartsförbud
Området får bebyggas med radhus/parhus/kedjehus/flerbostadshus eller friliggande enbostadshus

Högsta byggnadshöjd är 84 meter över angivet nollplan (RH 2000). Reklam på mast får inte förekomma.
Annan mark är angivet som telemast. Bestämmelsen har inte tolkats om.

Mark får inte hårdgöras. Vegetation ska finnas.
Marken får inte förses med byggnad
Vägområde. Mark får inte inhägnas eller på annat sätt försvåra skötsel av angränsande väg.

Det ska finnas möjlighet att fördröja dagvatten inom kvartersmark.
Ekvivalent ljudnivå får inte överstiga 55 dBA vid bostadsfasad. Minst en uteplats per bostad ska kunna ordnas där de maximala bullernivåerna inte överstiger 70 dBA.

Lokalt omhändertagande av dagvatten (LOD) gäller för området.

Markens höjd får inte vara högre än 217 meter över nollplanet.
Markens höjd får inte vara högre än 22.5 meter över nollplanet.

Detaljhandel får ha högst 4250 kvm BTA
Högsta byggnadshöjd är 32,5 meter över nollplanet (RH 2000). Reklamskyltar får endast förekomma på byggnaden och överskrida denna höjd med högst 1,7 meter.
Största bruttoarea är 8500 m².

Lokalt omhändertagande av dagvatten (LOD) gäller för området.
Byggnader skall placeras i huvudsaklig överensstämmelse med illustrationen (se tillhörande plankarta)
Bebyggelse inom fastigheten ska utformas i minst två huskroppar.
Minst 50% av den hårdgjorda ytan ska utgöras av armerat gräs.

Högsta totalhöjd är 11 meter. Mindre teknisk anläggning tillåts sticka ut ovanför angiven totalhöjd

Skärmtak utan stolpar i ytterkant tillåts sticka ut 3 meter från fasad

Marken får användas för anläggning för hantering av dagvatten
Minst 50% av marken inom egenskapsområdet ska vara genomsläpplig
Lekanordning tillåts
Största byggnadsarea är 40 kvadratmeter

Marklov krävs även för fällning av träd med en stam större än 30 cm i diameter.
Vegetation och markskikt får ej tas bort eller skadas. Träd med en stamdiameter lstörre än 30 cm får ej fällas
Lekanordning tillåts

Byggnad ska utföras vattentät upp till 135,2 meter över grundkartans nollplan
Det ska finnas entré vid byggnadens östra långsida mot Solgårdsgatan

Skärmtak får ej hindra åtkomst till underjordiska ledningar

Största byggnadsarea är 40 kvadratmeter

Strandskyddet är upphävt inom sekundär egenskapsgräns

Marklov krävs även för att förändra marken genomsläpplighet.
Högsta nockhöjd på huvudbyggnad är 6.5 meter. Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4,5 meter
Huvudbyggnad ska placeras minst 4 meter och komplementbyggnad minst 2 meter från fastighetsgräns.
Minst 50 % av fastighetsarean ska vara genomsläpplig.
Källare får inte finnas.
Fasad ska utformas i huvudsak av trämaterial eller kalksten och färgsättningen ska ha en svarthet på minst 20% enligt NCS-systemet
Största byggnadsarea är 200 m² per fastighet varav huvudbyggnad max får vara max 150 m²

Stenmur ska bevaras

Markreservat för allmännyttig luftledning.

Stenmur ska bevaras
Markreservat för allmännyttig luftledning.

Dagvattendike
Fördröjningsmagasin för dagvatten med en volym av 150 m³

Trottoarer ska inom planområdet utföras grusade
Omfattning av kraven på bygglov är angivet som "Inom planområdet gäller utökad bygglovsplikt för anmälningsåtgärder angivna i 9 Kap. 4a och 4b §§ PBL (2014:477). (Komplementbostadshus, komplementbyggnad och tillbyggnad.) Inom planområdet gäller utökad bygglovsplikt där prickmark är angivet för anmälningsåtgärder angivna i 9 Kap. 45 2 och 3 punkten PBL (2010:900). (Skärmtak och friggebod.) Inom planområdet gäller utökad bygglovsplikt för åtgärder som är angivet i 9 kap 5 § PBL. (Detta innefattar byte av färg, fasadbeklädnad, taktäckningsmaterial, fönsterbyte eller om byggnadens yttre påverkas avsevärt på ett annat sätt.) För bygglovsansökningar angående fall som anges ovan tas inte ut bygglovsavgift". Bestämmelsen har inte tolkats dä lämplig bestämmelse saknas.

Detaljplan för fastigheten Sätra 44:3 m.fl i Säljan
Marken får endast förses med uthus och garage
Huvudbyggnad skall placeras minst 4 meter från fastighetsgräns där inget annat anges
Komplementbyggnad skall placeras minst 2 meter från fastighetsgräns där inget annat anges
Minsta takvinkel för tvåvåningshus är 22 grader.
Största takvinkel för envåningshus är 30 grader.
Största takvinkel för komplementbyggnader är 30 grader.
Största takvinkel för tvåvåningshus är 34 grader.
Källare får inte finnas.
Endast sadeltak tillåts
Fasader ska vara av träpanel i faluröd kulör
Vind får ej inredas
Tak ska vara av rött lertegel
Största byggnadsarea är 220 m² per huvudbyggnad
Största byggnadsarea är 60 m² per komplementbyggnad

Takutformning ska följa princip angiven i Sektion 1 och 2
Balkong får kraga ut maximalt 1,6 meter utanför fasadliv och får anordnas med frihöjd om minst 3 meter. Balkonger mot gård får anordnas med en frihöjd mindre än 3 meter.
Balkong får inte glasas in

Område ska vara tillgänglig för tunnelbana

Balkong får inte uppföras mot Roslagsvägen

Bullerskydd ska uppföras, så att bestämmelserna i plankartan för trafikbuller uppfylls

Balkong får inte uppföras utanför fasadliv mot Bockholmsvägen

Träd och vegetation ska planteras utefter gatan
Marken skall vara reserverad för gemensamt infiltrationsdike
Lägsta golvhöjd ska vara 0,5 meter över gatuhöjden från den närmaste gatan, dock inte under +51,8

Marken skall vara reserverad för gemensamt infiltrationsdike
Lägsta golvhöjd ska vara 0,5 meter över gatuhöjden från den närmaste gatan, dock inte under +51,8

Högsta byggnadshöjd i meter är 10.0
Lägsta golvhöjd ska vara 0,5 meter över gatuhöjden från den närmaste gatan, dock inte under +51,8
Skyltar ska inte dominerar i landskapet och får ej placeras på tak

Skyltar ska inte dominerar i landskapet och får ej placeras på tak

Träd och vegetation ska planteras utefter gatan

Högsta byggnadshöjd i meter är 10.0
Byggnader skall placeras med en fasad parallell med lokalgata

Högsta byggnadshöjd i meter är 10.0
Byggnader skall placeras med fasadliv i egenskapsgräns mot huvudgatan
Huvudbyggnad får ej vara i plåt

Marken skall vara tillgänglig för gemensamhetsanläggning för gemensam skyltning

Marken skall vara reserverad för gemensamt infiltrationsdike
Marken skall vara tillgänglig för gemensamhetsanläggning för gemensam skyltning

Balkong får inte uppföras utanför fasadliv på gavelfasad mot söder

Marklov krävs även för fällning av följande träd: Ek, alm, bok avenbok, fågelbär, vildapel, rönn, oxel och hägg med en omkrets på över 60 cm på en höjd av en meter ovan mark. Ask, lind, sälg, gran, pil och al med en omkrets på över 95 cm på en höjd av en meter ovan mark. Alla övriga träd med en omkrets på över 125 cm på en höjd av en meter ovan mark. Hasselknippen med en total omkrets vid roten på över 300 cm. Bestämmelsen gäller inte träd som dokumenterat bedömts utgöra en risk för allmänheten eller en risk för spridning av epidemisk trädsjukdom..
Strandskydd upphävs inom skrafferat område enligt illustration på plankartan. Läses tillsammans med illustration i plankarta från 2021.
Bullerskydd ska uppföras, så att bestämmelserna i plankartan för trafikbuller uppfylls med en höjd av meter över nollplanet.
Startbesked får inte ges för åtgärd förrän markföroreningar har avhjälpts.

Marken får endast förses med över- och underbyggnad till en högsta totalhöjd på + 10 meter över angivet nollplan. Utöver angiven högsta totalhöjd får mur och räcke uppföras som får maximalt vara 1,2 meter över angiven totalhöjd. Utöver angiven högsta totalhöjd får bullerskydd uppföras inom område avsett för bullerskydd.
Utöver angiven totalhöjd i meter över angivet nollplan får komplementbyggnad uppföras till en yta om maximalt 15 kvm och med en högsta byggnadshöjd på 3 meter.

Bestämmelse om mark som inte får förses med byggnadsverk är angiven som Mark som inte får bebyggas. Bestämmelsen har inte tolkats om.

Byggnaders användning är angiven som I gårdsbyggnad får boningsrum icke inredas. Bestämmelsen har inte tolkats om.
Lägenhetsfördelningen är angiven som På med F (f1) eller Sk (f2) betecknat område får huvudbyggnad icke inrymma mer än en bostadslägenhet. Bestämmelsen har inte tolkats om.
Endast en huvudbyggnad och ett uthus eller annan gårdsbyggnad får uppföras per fastighet
Största byggnadsarea är 40 m² per friliggande gårdsbyggnad

Byggnaders användning är angiven som I gårdsbyggnad får boningsrum icke inredas. Bestämmelsen har inte tolkats om.
Lägenhetsfördelningen är angiven som På med F (f1) eller Sk (f2) betecknat område får huvudbyggnad icke inrymma mer än en bostadslägenhet. Bestämmelsen har inte tolkats om.

Utöver angiven totalhöjd får räcke anordnas. Räcket ska utföras med minst 75 % genomsläpplighet och får maximalt vara 1,2 meter ovan angiven totalhöjd
Balkong får inte uppföras utanför fasadliv mot Bockholmsvägen

Marklov krävs även för fällning av följande träd: Ek, alm, bok avenbok, fågelbär, vildapel, rönn, oxel och hägg med en omkrets på över 60 cm på en höjd av en meter ovan mark. Ask, lind, sälg, gran, pil och al med en omkrets på över 95 cm på en höjd av en meter ovan mark. Alla övriga träd med en omkrets på över 125 cm på en höjd av en meter ovan mark. Hasselknippen med en total omkrets vid roten på över 300 cm. Bestämmelsen gäller inte träd som dokumenterat bedömts utgöra en risk för allmänheten eller en risk för spridning av epidemisk trädsjukdom..
Skyddsvärda träd enligt nedan får ej fällas eller skadas utan marklov: Ek, alm, bok avenbok, fågelbär, vildapel, rönn, oxel och hägg med en omkrets på över 60 cm på en höjd av en meter ovan mark. Ask, lind, sälg, gran, pil och al med en omkrets på över 95 cm på en höjd av en meter ovan mark. Alla övriga träd med en omkrets på över 125 cm på en höjd av en meter ovan mark. Hasselknippen med en total omkrets vid roten på över 300 cm. Bestämmelsen gäller inte träd som dokumenterat bedömts utgöra en risk för allmänheten eller en risk för spridning av epidemisk trädsjukdom.
Inom 33 meter från Roslagsvägens närmaste vägkant ska: - glas utföras i lägst brandteknisk klass EW30 - fasader utföras i obrännbart material alternativt lägst brandteknisk klass EI30 - friskluftsintag riktas bort från Roslagsvägen - varje lägenhet ha tillgång till en utgång som vetter bort från Roslagsvägen, i de byggnader som ligger i anslutning till Roslagsvägen
Bebyggelsen ska utformas så att: - minst hälften av boningsrummen i varje bostadslägenhet får högst 55 dB(A) ekvivalent trafikbullernivå (frifältsvärde) utanför minst ett fönster - gemensam eller enskild uteplats med högst 70 dB(A) maximalnivå (frifältsvärde) kan anordnas i anslutning till bostäderna - ljudnivån i boningsrum på grund av stomljud från tunnelbanan får inte överstiga 30 dB(A) slow - komfortvägd vibrationsnivå i bostadsrum ej överskrider 0,4 mm/s vid tågpassage
Strandskydd upphävs inom skrafferat område enligt illustration på plankartan. Läses tillsammans med illustration i plankarta från 2021.
Grundläggning ska konstrueras för att tåla ett vattentryck upp till + 2,7 meter över angivet nollplan
Lägsta schaktningsnivå för schaktning, borrning, pålning, sprängning eller andra ingrepp är -1,45 meter under angivet nollplan
Takutformning ska följa princip angiven i Sektion 1 och 2. Läses tillsammans med illustration i plankarta från 2021.
Balkong får kraga ut maximalt 1,6 meter utanför fasadliv och får anordnas med frihöjd om minst 3 meter. Balkonger mot gård får anordnas med en frihöjd mindre än 3 meter.
Balkong får inte glasas in
Startbesked får inte ges för åtgärd förrän markföroreningar har avhjälpts.

Takutformning ska följa princip angiven i Sektion 1 och 2

Område ska vara tillgänglig för allmännyttiga underjordiska ledningar

Marken får endast förses med över- och underbyggnad till en högsta totalhöjd på + 10 meter över angivet nollplan. Utöver angiven högsta totalhöjd får mur och räcke uppföras som får maximalt vara 1,2 meter över angiven totalhöjd. Utöver angiven högsta totalhöjd får bullerskydd uppföras inom område avsett för bullerskydd.

Vägområde. Mark får inte inhägnas eller på annat sätt försvåra skötsel av angränsande väg.

Byggnad får inte rivas. Byggnads exteriör får inte förvanskas. Underhållsarbeten skall utföras på traditionellt sätt.

Parkmiljön skall bevaras och underhållas.
Gångväg där ev. belysningsstolpar mm skall anpassas till den kulturhistoriskt värdefulla miljön. Läses tillsammans med illustrationslinjer i plankarta från 1990

Mark får inte hårdgöras. Vegetation ska finnas.

Kulturhistoriskt värdefull miljö. Bebyggelse skall utformas med särskild hänsyn till omgivningens egenart enligt anvisningar i miljöprogram. Parkmiljö skall bevaras. Ny byggnad skall vara 1- eller 11/2-planshus med taklutning på minst 27 grader. Endast friliggande hus. Fasader skall uppföras av trä. Uthus får uppföras i gräns mot granntomt där så prövas lämpligt.
Nytillkommen huvudbyggnad får inrymma högst två bostadslägenheter och ej uppta större areal än 150 kvm
På varje fastighet får endast en huvudbyggnad och ett uthus uppföras
Största byggnadsarea är 250 kvm, varav uthus får vara högst 40 kvm
Högst 1/5-del av tomten får bebyggas

Nedre avgränsning av användningen (T) är -50.0 meter relativt nollplanet.
Teknisk anläggning ska vara utformad så att 50 dBA ekvivalent ljudnivå inte överskrids 10 meter från den tekniska anläggningens yttre del

Ytor ska utformas så att de inte uppmuntrar till stadigvarande vistelse

Lägsta schaktningsnivå är -14.0 meter relativt nollplanet för schaktning, spontning, pålning, borrning eller andra ingrepp i undergrunden. Utgör övre avgränsning av användningen. Nivån får underskridas vid byggande av spårtunnlar.

Lägsta schaktningsnivå är +9.1 meter relativt nollplanet för schaktning, spontning, pålning, borrning eller andra ingrepp i undergrunden. Utgör övre avgränsning av användningen. Nivån får underskridas vid byggande av spårtunnlar.

Lägsta schaktningsnivå är +6.0 meter relativt nollplanet för schaktning, spontning, pålning, borrning eller andra ingrepp i undergrunden. Utgör övre avgränsning av användningen. Nivån får underskridas vid byggande av spårtunnlar.

Marken får inte förses med byggnad. Marken får underbyggas.
Lägsta schaktningsnivå är -14.0 meter relativt nollplanet för schaktning, spontning, pålning, borrning eller andra ingrepp i undergrunden. Utgör övre avgränsning av användningen. Nivån får underskridas vid byggande av spårtunnlar.

Marken får inte förses med byggnad. Marken får underbyggas.

Mot GATA och TORG ska bottenvåning ska vara minst 4,6 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster.

Byggnadens våningsplan, från och med våningsplanet ovan bottenvåning mot Gata och torg, får endast innehålla bostadsändamål
Högst tio våningar ovan mark.
Bottenvåning ska utformas med minst 50 % glaspartier/skyltfönster
Byggnadsdel för utgång till gemensam takterrass samt gemensamhetslokal om maximalt 80 m>2< bruttoarea får sticka upp över angivet antal våningar och max 2,7 meter över angiven nockhöjd, samt ska placeras minst 4 meter indragen från fasadliv för våningen under mot gata.

Teknisk anläggning ska vara utformad så att 50 dBA ekvivalent ljudnivå inte överskrids 10 meter från den tekniska anläggningens yttre del

Byggnadens bottenvåning, mot gata, ska utformas för att kunna innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.
Högst åtta våningar ovan mark.
Bottenvåning ska vara minst 4,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård.

Byggnadens våningsplan, från och med våningsplanet ovan bottenvåning mot Gata och torg, får endast innehålla bostadsändamål
Högst åtta våningar ovan mark.
Bottenvåning ska utformas med minst 50% glaspartier/skyltfönster

Byggnadens bottenvåning, mot gata, ska utformas för att kunna innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.
Högst nio våningar ovan mark.
Bottenvåning ska vara minst 4,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård.

Högst tio våningar ovan mark.
Bottenvåning ska utformas med minst 50 % glaspartier/skyltfönster
Byggnadsdel för utgång till gemensam takterrass samt gemensamhetslokal om maximalt 80 m>2< bruttoarea får sticka upp över angivet antal våningar och max 2,7 meter över angiven nockhöjd, samt ska placeras minst 4 meter indragen från fasadliv för våningen under mot gata.

Högst åtta våningar ovan mark.

Bottenvåning ska vara minst 4,0 meter hög. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård.

Byggnadel, exklusive balkong, med längd om max 14 meter får skjuta ut 1,5 meter från fasad. Minsta avstånd mellan utskjutande byggnadelar är 5 meter
Största byggnadsarea ovan gårdsbjälklag är 50 procent inom egenskapsområdet

Markreservat för gemensamhetsanläggning för parkeringsgarage och/eller innergård
Parkeringsgarage ska byggas över med planterbart bjälklag
Största bruttoarea för komplementbyggnad ovan gårdsbjälklag, för hela innergården, är 100 m>2<. komplementbyggnad får inte användas för cykelparkering.

Byggnadens bottenvåning, mot gata och torg, får endast innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.
Högst nio våningar ovan mark.
Bottenvåning ska vara minst 3,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård

Bottenvåning ska vara minst 3,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård

Endast en huvudbyggnad får uppföras per tomtplats. Uthus får uppföras
Största byggnadsarea är 20 % av fastighetsarean inom användningsområdet
Största byggnadsarea är 40 m² per tomtplats för uthus- och annan friliggande gårdsbebyggelse
Byggnadsverks placering är angiven som : Uthus eller annan mindre gårdsbyggnad må sammanbyggas med likvärdig byggnad å grannfastighet, då grannar därom enas. Bestämmelsen har inte tolkats .
Friliggande byggnad ska placeras minst 4.5 meter från fastighetsgräns. Uppföres byggnad av trä med två våningar jämte vindsvåning, må avståndet till gräns mot grannfastighet ej understiga 6 meter
Endast byggnad i högst två våningar
I byggnad av trä med en våning och i byggnad av sten med högst två våningar får hela vinden inredas till bostads- och arbetsrum. I byggnad av trä med två våningar får endast en tredjedel av vindens yta inredas till bostads- och arbetsrum
Största takvinkel är 30 grader om full byggnadshöjd utnyttjas. I övrigt är största takvinkel 45 grader
Uthus eller annan gårdsbyggnad må icke uppföras till större höjd än 2,5 meter, dock må byggnadsnämnden i särskilt fall medgiva avvikelse härifrån för gårdsbyggnad, vars användning kräver större våningshöjd
Endast friliggande

Bottenvåning ska vara minst 3,7 meter hög. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård.

Byggnadens bottenvåning, mot gata och torg, får endast innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.
Bottenvåning ska vara minst 3,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA. Bostäderna ska även ha utgång mot innergård

Byggnadens bottenvåning, mot gata och torg, får endast innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.

Byggnadens bottenvåning, mot gata och torg, ska innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.
Bottenvåning ska vara minst 3,8 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA eller TORG.

Byggnadens bottenvåning, mot gata och torg, ska innehålla centrumändamål. Centrumändamål får även inrymmas i våningen ovan bottenvåning och i källare.
Högst sex våningar ovan mark.
Bottenvåning ska vara minst 3,8 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA eller TORG.

Bottenvåning ska vara minst 5,6 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler i bottenplan ska ha egen entré direkt mot TORG

Bottenvåning ska vara minst 5,6 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler i bottenplan ska ha egen entré direkt mot TORG
Frihöjd om minst 5,6 meter ska finnas mellan marknivå och ovanliggande byggnadsdel. Pelare får uppföras.

Utrymmen utomhus, i marknivå och upp till tio meter ovan mark, ska utformas så att de inte uppmuntrar till stadigvarande vistelse
Friskluftsintag får inte placeras mellan marknivå och tio meter ovan mark

Utrymmen utomhus, i marknivå och upp till tio meter ovan mark, ska utformas så att de inte uppmuntrar till stadigvarande vistelse
Friskluftsintag får inte placeras mellan marknivå och tio meter ovan mark
Bottenvåning ska vara minst 5,6 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler i bottenplan ska ha egen entré direkt mot TORG

Byggnad ska placeras i gräns mot granntomt där sådan gräns förekommer inom området
Sammanbyggda hus

Marken får endast förses med komplementbyggnad undantagsvis

Största byggnadsarea ovan +25.3 meter är 50 procent inom egenskapsområdet

Högst sju våningar ovan mark.
Byggnadsdel för utgång till gemensam takterrass samt gemensamhetslokal om maximalt 80 m>2< bruttoarea får sticka upp över angivet antal våningar och max 3,0 meter över angiven nockhöjd.
Minst 50% av översta våning ska utföras indragen om minst 2,8 meter jämfört bottenvåningens fasadliv mot gata.
Våning 4 och högre ska utföras så att minst 30% av fasadlivet förskjuts jämfört våningen under

Högst sju våningar ovan mark.
Bottenvåning ska vara minst 3,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré direkt mot GATA

Högst sex våningar ovan mark.
Bottenvåning ska vara minst 3,0 meter hög och utformas med våningshöga glaspartier/skyltfönster. Lokaler/bostäder i bottenplan ska ha egen entré ut direkt ut mot GATA

Högst sex våningar ovan mark.

Högst sju våningar ovan mark.

Parkering inom kvartersmark, undantaget område enbart reglerat med P, får endast annordnas under gårdsbjälklag och/eller i källarplan under byggnad.
Solcells- och solpanelsanläggningar får sticka upp över angiven nockhöjd.
Takterrassräcken inom kvartersmark med exakt reglerad användning CP eller CPE<1> ska placeras indragna minst 0,3 meter från fasadliv för våningen under.
Takterrassräcken mot GATA och TORG på kvarteret Gelbgjutaren ska placeras indragna minst 0,3 meter från fasadliv för våningen under. Räcken på de översta takterrasserna ska placeras indragna minst 1,5 meter från fasadliv för våningen under.
Med undantag för byggnader inom nuvarande avgränsning av Gelbgjutaren 17, ska bottenvånings fasadliv placeras i användningsgräns mot GATA och TORG. Undantag får även göras för avfasade hörn.
Inom 50 meter från Ostkustbanan ska byggnader med stadigvarande vistelse förses med: (1) möjlighet till utrymning mot en sida som mynnar bort från järnvägen (2) friskluftsintag som placeras på tak eller sida som mynnar bort från järnvägen (3) Obrännbart material (lägst brandteknisk klass EI30 eller motsvarande) i de fasader som vetter direkt mot Ostkustbanan.
Anläggning för fördröjning av skyfallsvatten till en volym av minst 30 m>3< ska finnas inom kvartersmarken med exakt reglerad användning CP och CPE<1>. Anläggning för fördröjning av skyfallsvatten till en volym av minst 80 m>3< ska finnas inom kvarteret Gelbgjutaren.
Byggnader och teknisk utrustning ska utformas och placeras så att de inte skadas vid en vattennivå av +10,3 meter. Byggnadsdel för stadigvarande vistelse ska ha färdigt golv samt entréer och andra öppningar ovan nivå +10,3 meter.
Byggnader ska grundläggas och utformas så att komfortvägd vibrationsnivå inte överstiger 0,3mm/s. Stomljud får inte överstiga 30 dB(A) SLOW maximal ljudnivå i bostadsrum eller förskola.
Om förskola uppförs, ska den ha direkt utgång till en sammanhängande förskolegård om minst 1000 m>2< på innergården.
Teknikutrymmen på tak, som hisstoppar, ska inrymmas inom angiven nockhöjd. Teknikutrymme på tak får uppföras med en maximal höjd på 1 meter, indragna minst 1 meter från fasadliv för våningen under och totalt omfattande högst 10 m>2< per trapphus.
Balkong på kvarteret Gelbgjutaren får kraga ut mot allmän plats som mest 1,4 meter från fasadliv. Balkonger som kragar ut mot allmän plats får inte glasas in. Balkong får inte kraga ut mot järnvägen. Med undantag för våning fyra och högre inom nuvarande avgränsning av Gelbgjutaren 17, ska balkonger förses med pinnräcke av stål, som mest täcka 1/3 av fasadlängden och placeras minst 4 meter ovan marknivå. Balkong på våning fyra eller högre inom Gelbgjutaren 17 ska utföras med räcke i glas utan överliggare. Balkonger mot innergården berörs inte av bestämmelsen.
Största totala bruttoarea ovan mark för kvarteret som regleras med användning CP och CPE<1> är 20 000 m>2<.
Startbesked får inte ges för uppförande av byggnadsverk förrän nödvändig sanering, för för att säkerställa markens lämplighet för avsett ändamål, har kommit till stånd.

Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4 meter

Byggnad ska placeras minst 4.5 meter från fastighetsgräns. Uthus/garage får dock placeras närmare grannfastighet efter grannes medgivande

Endast flerbostadshus

Marken får inte förses med byggnadsverk. Underjordiska cisterner medges.

Marken får inte förses med byggnad, förutom sådana mindre skärmtak som är undantagna från lovplikt enligt bestämmelse a<4>. Skärmtak får ej hindra åtkomst till underjordiska ledningar.

Området är bullerutsatt. Byggnader och utevistelsemiljöer ska placeras och utformas så att gällande riktvärden för trafikbuller klaras enligt Naturvårdsverket.

Markens höjd får inte vara högre än 236 meter över nollplanet.
Marken ska vara tillgänglig för anläggning, så som dagvattenmagasin, för att möjliggöra fördröjning och rening av dagvatten. Om annan anläggning än dagvattenmagasin används ska anläggningen placeras inom kvartersmarken med motsvarande effekt. Markparkering är tillåten.

Marklov krävs även för fällning av träd med en stamdiameter större än 20 cm på en höjd av 1,3 meter.
Träd med en stamdiameter större än 20 cm på en höjd av 1,3 meter får endast fällas om de är sjuka eller utgör en säkerhetsrisk.

Bygglov krävs även för åtgärder som berörs av varsamhets- och/eller skyddsbestämmelser.
Befintliga tegelfasader ska bevaras. Utvändig tilläggsisolering får ej genomföras.
Fönstersnickeri och ytterdörrar ska utformas likt ursprungliga i trä.
Taktäckning ska vara av rött lertegel

Biotopskyddade alléer. Allé ska finnas..

Bygglov krävs även för åtgärder som berörs av varsamhets- och/eller skyddsbestämmelser.
Ursprungliga fönstersnickerier ska bevaras.
Fönstersnickeri och ytterdörrar ska utformas likt ursprungliga i trä.
Fasader ska vara av träpanel likt befintligt. Utvändig tilläggsisolering får ej genomföras.
Taktäckning ska vara av rött lertegel

Marklov krävs även för fällning av träd med en stamdiameter större än 20 cm på en höjd av 1,3 meter..
Biotopskyddade alléer. Allé ska finnas.

Skyddsvärt träd får inte fällas eller beskäras annat än av biologiska eller säkerhetsmässiga skäl.

Bygglov krävs även för åtgärder som berörs av varsamhets- och/eller skyddsbestämmelser.
Området är bullerutsatt. Byggnader och utevistelsemiljöer ska placeras och utformas så att gällande riktvärden för trafikbuller klaras enligt Naturvårdsverket.
Omfattning runt huvudentré ska bevaras. Fasadens utsmyckning ska behålla sin plats i fasaden.
Fönstersnickeri och ytterdörrar ska utformas likt ursprungliga i trä.
Fasader ska vara av spritputs likt befintligt. Utvändig tilläggsisolering får ej genomföras.
Taktäckning ska vara av rött lertegel

Bygglov krävs inte för mindre skärmtak så som cykeltak vid placering minst 4,5 meter från fastighetsgräns. Bestämmelsen gäller under planens giltlighetstid.
Marklov krävs även för åtgärder som försämrar markens genomsläpplighet.
Fördröjning av skyfall med en volym av 50 m³
Bygglov får inte ges för byggnader förrän fördröjningsytor enligt skyddsbestämmelse m<1> har hanterats.

Högsta nockhöjd är 190 meter över angivet nollplan
Området är bullerutsatt. Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras

Största bruttoarea är 340 m²
Högsta totalhöjd är 188.5 meter över angivet nollplan
Området är bullerutsatt. Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras
Balkong får kraga ut utanför byggrätten, max en meter mot yta markerad n1
Takvinkeln får vara mellan 30 och 45 grader

Området är bullerutsatt. Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras
Balkong får kraga ut utanför byggrätten, max en meter mot yta markerad n1
För garage gäller totalhöjd max +165 meter över havet
Huvudbyggnad som är +186 eller högre ska ha översta våningen indragen minst 5 meter från fasad mot Mjölskivlingen 10. Huvudbyggnad med totalhöjd under +186 ska uppföras med sadeltak vinkel 30-45°

Endast kompleterande bebyggelse som får placeras
Tacktäckning på komplementbyggnader ska förses med sedumtak eller motsvarande växtlighet.

Endast kompleterande bebyggelse som får placeras
Taktäckning på komplementbyggnader ska förses med sedumtak eller motsvarande växtlighet.

Marken får inte hårdgöras

Plantering av gräs, träd och buskar ska finnas på en yta motsvarande minst 30 %.
Tacktäckning på komplementbyggnader ska förses med sedumtak eller motsvarande växtlighet.

Marken får inte användas för parkering

Trappa/ramp ska koppla fastigheten Mjölskivlingen 12 med parken.
Marken får inte användas för parkering

Största bruttoarea är 330 m²
Högsta totalhöjd är 182 meter över angivet nollplan
Balkong får kraga ut utanför byggrätten, max en meter mot yta markerad n1
Takvinkeln får vara mellan 30 och 45 grader

Största bruttoarea är 330 m²
Högsta totalhöjd är 181 meter över angivet nollplan
Takvinkeln får vara mellan 30 och 45 grader

Högsta totalhöjd är 184 meter över angivet nollplan (exklusive uppstickande delar ovanför konstruktionen)

Högsta totalhöjd är 188.5 meter över angivet nollplan

Högsta totalhöjd är 184 meter över angivet nollplan

Endast får placeras
Byggnad under mark

Området är bullerutsatt. Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras. Buller från industriell verksamhet och annan verksamhet med liknande ljudkaraktär samt buller från tekniska installationer ska klara krav och riktvärden i boverkets författningssamling BFS 2020:2.”

Trädrad ska finnas. Området ska vara tillgängligt för fördröjning av dagvatten med exempelvis växtbäddar eller annan passande fördröjningsanläggning som ger tillräcklig fördröjning av dagvattnet.

Transformatorstationens utformning och färgsättning ska harmonisera med omkringliggande bebyggelse.

Endast kompletterande bebyggelse som miljöhus, carport, garage eller förråd får placeras
Tacktäckning på komplementbyggnader ska förses med sedumtak eller motsvarande växtlighet.

Balkong Balkonger får max kraga ut 1.5 meter från fasad och max 1 meter in
på yta markerad n1.

Marken får inte användas för markparkering förutom för att uppnå krav om tillgänglighet för handikapparkering.
Plantering av gräs träd och buskar ska finnas på en yta motsvarande mint 50 %
Plantering av gräs, träd och buskar ska finnas på en yta motsvarande mint 40 %
Området är bullerutsatt. Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras.
Området är bullerutsatt. Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras. Buller från industriell verksamhet och annan verksamhet med liknande ljudkaraktär samt buller från tekniska installationer ska klara krav och riktvärden i boverkets författningssamling BFS 2020:2.”
Tktäckning på komplementbyggnader ska förses med sedumtak eller motsvarande växtlighet.

Högsta totalhöjd är 177.5 meter över angivet nollplan

Endast får placeras
Balkong får inte

Parkeringsgarage med körbart bjälklag får uppföras utöver största byggnadsarea.
Högsta nockhöjd är 190 meter över angivet nollplan
Byggnader ska placeras och utformas så att gällande riktvärden enligt förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader klaras. För de bostäder med uteplats där inte föreskrivna riktvärden klaras gäller att bostaden ska ha tillgång till minst en skyddad uteplats, gemensam eller privat, där riktvärden för uteplats klaras. För de bostäder där riktvärden för trafikbuller vid fasad inte klaras gäller att minst hälften av bostadsrummen ska vara vända mot en skyddad sida där riktvärden enligt förordningen klaras. Buller från industriell verksamhet och annan verksamhet med liknande ljudkaraktär samt buller från tekniska installationer ska klara krav och riktvärden i boverkets författningssamling BFS 2020:2.
Fasad ska utformas med minst 15 procents genomsiktlighet på bottenvåning mot Johannelundsgatan.
Huvudbyggnad som är +186 eller högre ska ha översta våningen indragen minst 5§ meter från fasad mot Mjölskivlingen 10. Huvudbyggnad med totalhöjd under +186 ska uppföras med sadeltak vinkel 30-45°
Endast punkthus

Stråk för avledning av översvämmande vatten. Se även administrativ bestämmelse (a1).
Körbar utfart får inte finnas

Körbar utfart får inte finnas

Marken får överbyggas och användas på sätt byggnadsnämnden prövar lämpligt
Byggnad får icke uppföras till större höjd än 4 meter över angränsande gatas eller gators invid tomten lägst belägna del
Byggnad må med sitt yttertak icke skjuta över det horisontalplan, som bestämmer den för byggnaden ifråga tillåtna största hushöjden

Marken får inte förses med Byggnader, plank eller staket. Parkering är dock tillåtet.

Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnad 3 meter. Bestämmelsen har inte tolkats då ursprungsformulering saknar formell bestämmelse.
Högsta höjd på byggnadsverk är 6 meter
Placering av byggnadsverk är angiven som Huvudbyggnad skall placeras minst 4,5 meter från tomtgräns. Bestämmelsen har inte tolkats då ursprungsformulering saknar formell bestämmelse.
Placering av byggnadsverk är angiven som Komplementbyggnad får placeras 2 meter från tomtgräns. Bestämmelsen har inte tolkats då ursprungsformulering saknar formell bestämmelse.
Byggnad skall uppföras i radonskyddat utförande
Endast friliggande Hus

Gemensamhetsanläggning för Lekplats. Samtliga fastigheter i planen är de delägande fastigheterna.
Största area i kvm är angiven som Största byggnadsarea är 40 kvadratmeter för enklare byggnad. Bestämmelsen har inte tolkats då ursprungsformulering saknar formell bestämmelse

Skyfallsdike för fördröjning av skyfallsvatten. Diket ska utföras tätt samt ska brädda till körbanan.

Högsta nockhöjd är 22 meter. 50 % av den totala byggnadsarean inom egenskapsområdet får uppföras med en nockhöjd upp till 30 meter
Byggnadsverk ska placeras med lägsta byggnadskropp mot Landshövdingevägen. Detta gäller inte för entréer
Ny bebyggelse ska vara indelad i minst tre tydligt varierande höjdnivåer

Byggnadsverk under mark får finnas

Marklov krävs även för fällning av träd.
Marklov krävs även för hårdgöring.
Trädet får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk.
Marken ska vara genomsläpplig.

Marklov krävs även för fällning av träd.

Marken ska vara genomsläpplig.

Marklov krävs även för hårdgöring.

Högsta nockhöjd är 22 meter. 20 % av den totala byggnadsarean inom egenskapsområdet får uppföras med en nockhöjd upp till 30 meter. Ytterligare 10 % av den totala byggnadsarean inom egenskapsområdet får uppföras med en nockhöjd upp till 38 meter
Fasad och källare på ny bebyggelse ska utformas med vattentät konstruktion upp till 1,3 meter om de vetter mot innergård som utgör instängt område där vattnet inte kan rinna ut genom fria rinnvägar
Fasaddel som överstiger 30 meter ska vara tydligt indragen. Mot södra vägen ska fasaden vara märkbart uppdelad i flera volymer, både i plan- och höjdled samt uppföras med synbart varierande material, kulör och struktur

Byggnader som överstiger 5 våningar ska grundläggas genom pålning.

Byggnadsverk under mark får finnas
Övergångar mellan byggnader får finnas på en höjd om minst 4 meter över mark

Ny bebyggelse som har en nockhöjd under 25 meter ska utformas med vegetationstak av sedum eller annat växtmaterial med liknande egenskaper

Ny sjukhusbebyggelse inom 150 meter från järnvägen ska, oavsett var man befinner sig i byggnaden, ha en frångänglig utrymningsväg som leder bort från järnvägen
Luftintag på ny sjukhusbebyggelse inom 150 meter från järnvägen får inte placeras på fasad som vetter mot järnvägen och ska placeras så högt upp som möjligt
Tekniska installationer på tak ska vara dolda och teknikvåning, om sådan anordnas högst upp i byggnaden, ska vara indragen. Gäller ej för mast

Markens höjd över nollplanet ska vara 144.7 meter
Markens höjd över nollplanet ska vara 145.1 meter
Markens höjd över nollplanet ska vara 145.6 meter
gatuträd Enkelsidig allé ska finnas

Trafikbullernivån ska underskrida 55 dB(A) ekvivalentnivå vid fasad och 70 dB(A) maximal ljudnivå vid uteplats
Murar, plank och staket får ej uppföras. Endast gärdesgårdsstaket får uppföras
Minsta tomtstorlek är 3000 m2

Damm. Största djup är 0 meter

Parkering får anordnas

Marken får endast förses med förrådsbyggnad
Byggnad med stort kulturhistoriskt värde
Underhåll ska så långt som möjligt ske med ursprungliga material, kulörer och tekniker
Byggnadens exteriör får ej förvanskas
Färgsättning av fasader ska ske med röd slamfärg och ljusa grå/vita detaljer som målas med oljebaserad färg
Takkupor och takfönster får inte utföras
Öppna farstukvistar får ordnas. Volym ska underordnas/anpassas till bostadshusen vad gäller storlek och materialval. Taknock får inte överstiga takfoten
Byggnadernas väggband med huggen droppnäsa, vindskivornas figursågningar, handhyvlat virke, skorstenar och äldre enkupigt tegel ska bevaras.
Jordkällaren, dörr med beslag och taket med enkupigt röda lertegel ska bevaras.
Jordkällare ska bevaras och får användas som förråd

Byggnad med stort kulturhistoriskt värde
Underhåll ska så långt som möjligt ske med ursprungliga material, kulörer och tekniker
Byggnadens exteriör får ej förvanskas
Färgsättning av fasader ska ske med röd slamfärg och ljusa grå/vita detaljer som målas med oljebaserad färg
Takkupor och takfönster får inte utföras
Öppna farstukvistar får ordnas. Volym ska underordnas/anpassas till bostadshusen vad gäller storlek och materialval. Taknock får inte överstiga takfoten
Byggnadernas väggband med huggen droppnäsa, vindskivornas figursågningar, handhyvlat virke, skorstenar och äldre enkupigt tegel ska bevaras.
Jordkällaren, dörr med beslag och taket med enkupigt röda lertegel ska bevaras.
De karaktärsdrag som anges i kulturmiljöanalysen, Sörmlands museums rapport 2016:2, ska särskilt beaktas vid renovering, underhåll och ombyggnad
Fastigheten ligger inom riksintresse, särskilt värdefullt område, där bygglovsbefriade åtgärder inte får byggas
Ändring av en byggnad ska utföras varsamt med hänsyn till byggnadens karaktärsdrag

Marken får endast förses med förrådsbyggnad
Förrådsbyggnad skall utformas med röd slamfärgad locklistplanel och sadeltak av röda lertegel som ansluter till befintliga byggnaders karaktär

Tillåten lägsta placering av byggnad är +362,0 meter över angivet nollplan
Största sammanlagda byggnadsarea är 4300 kvadratmeter

Endast en huvudbyggnad får uppföras per tomtplats
Största byggnadsarea är 20 % av fastighetsarean inom användningsområdet
Friliggande byggnad ska placeras minst 4.5 meter från fastighetsgräns. Uppföres byggnad av trä med två våningar jämte vindsvåning, må avståndet till gräns mot grannfastighet ej understiga 6 meter
Endast byggnad i högst två våningar
I byggnad av trä med en våning och i byggnad av sten med högst två våningar får hela vinden inredas till bostads- och arbetsrum. I byggnad av trä med två våningar får endast en tredjedel av vindens yta inredas till bostads- och arbetsrum
Största takvinkel är 30 grader om full byggnadshöjd utnyttjas. I övrigt är största takvinkel 45 grader
Endast friliggande

Största byggnadsarea är 33 % av fastighetsarean inom användningsområdet
Byggnad får uppföras med det antal våningar, som den angivna hushöjden medgiver och som av byggnadsnämnden prövas lämpligt
Största takvinkel är 30 grader om full byggnadshöjd utnyttjas. I övrigt är största takvinkel 45 grader

Högsta nockhöjd är 9.5 meter respektive 5.5 meter, där maximalt 600 kvm byggnadsyta får uppföras med den högre höjden.
Huvudbyggnad ska placeras minst 6.0 meter från fastighetsgräns mot allmän plats
Komplementbyggnad ska placeras minst 1.0 meter från fastighetsgräns mot allmän plats
Del av huvudbyggnad som placeras under 15.61 meter över angivet nollplan ska utföras vattentät upp till den nivån.
Byggnads fasader ska utföras i trä

Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som Högsta byggnadshöjd på komplementbyggnad är 2.5 meter. Bestämmelsen har inte tolkats .
Högsta nockhöjd på komplementbyggnad är 4.0 meter

Marklov krävs även för fällning av träd med en stamdiameter som överstiger 30 cm vid stamhöjden 1 meter.
Dagvatten ska ledas till ytor där det kan omhändertas, infiltreras och fördröjas.
Största djup för dränerande ingrepp är 0.4 meter
Minst 1100 kvm av markens yta ska vara tillgänglig för anläggningar där dagvatten kan renas
Största byggnadsarea för komplementbyggnader är totalt 150 kvm. Största byggnadyta per komplementbyggnad är 30 kvm. För skydd i form av skärmtak medges större yta.

Träd får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk

Högsta nockhöjd är 24.0 meter över angivet nollplan. Undantag medges för teknikrum.

Högsta höjd på byggnadsverk är angiven som Högsta byggnadshöjd är 9 meter. Bestämmelsen har inte tolkats .
Del av huvudbyggnad som placeras under 15.61 meter över angivet nollplan ska utföras vattentät upp till den nivån.
Byggnads fasader ska utföras i trä eller slät puts samt ha ljusa kulörer
Länk mellan byggnader ska huvudsakligen utföras med genomsiktligt material

Marken får endast förses med uthus/skärmtak

Värdefull miljö. Se planbeskrivningen
Takkupor får anordnas
Vind får inredas

Största fastighetsstorlek är reglerad som Ejdern 3 får ej indelas i flera fastigheter. Bestämmelsen har inte tolkats för att det inte finns någon befintlig bestämmelse att använda.

Högsta nockhöjd är 8.5 meter
Minsta takvinkel är 25.0 grader

Minsta fastighetsstorlek är 250 kvadratmeter
Största byggnadsarea är 115 m² per tomt

Minsta fastighetsstorlek är 150 kvadratmeter
Högsta nockhöjd är 10.7 meter
Takvinkeln Minsta takvinkel för komplementbyggnader är 10 grader.
Minsta takvinkel är 4.0 grader
Största byggnadsarea är 85 m² per tomt
Högsta nockhöjd är 4 meter för komplementbyggnad.

Minsta fastighetsstorlek är 150 kvadratmeter
Takvinkeln Minsta takvinkel för komplementbyggnader är 10 grader.
Minsta takvinkel är 25.0 grader
Största byggnadsarea är 85 m² per tomt
Högsta nockhöjd är 4 meter för komplementbyggnad.

Takvinkeln Minsta takvinkel för komplementbyggnader är 10 grader.
Högsta nockhöjd är 4 meter för komplementbyggnad.

Byggnad får inte rivas
Byggnadsverkets exteriöra karaktärsdrag vad gäller fasadmaterial,
färgsättning, takform, takkupor, sockel och skorstenar ska
bibehållas. Proportioner, skala och byggnadens ursprungliga volym
ska bibehållas. Fönster och dörrar ska till form, material, indelning
och proportioner vara lika ursprungliga.

Minsta takvinkel är 0 grader
Minsta takvinkel är 25 grader

Trädet får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk

Särskilt skyddsvärda och skyddsvärda träd får endast fällas om trädet är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk. Vilka träd som omfattas framgår av grundkartan. Påverkan på särskilt skyddsvärda träd kan kräva dispens enligt miljöbalken.

Högsta nockhöjd är 11 meter
Entréer ska finnas mot gata och får inte finnas mot naturområde. Med entréer avses samtliga in- och utgångar, så som altandörr.

Tillbyggnad ska utformas med hänsyn till angränsande äldre byggnadsdel (från 1921).

Högsta nockhöjd är 15 meter

Grundläggning ska ske i samråd med geoteknisk kompetens.
Byggnad får kraga ut över prickmark.
Tillbyggnad ska utformas med hänsyn till angränsande äldre byggnadsdel (från 1921).

Minsta takvinkel är 25 grader

Kvartersmarken ska tydligt avgränsas mot naturmarken.

Kvartersmarken ska tydligt avgränsas mot naturmarken.
Färgsättning ska ske med neutrala, dämpade kulörer i grå och gröna toner.

Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ska bibehållas till sin ursprungliga karaktär med avseende på volym, propotioner, fönstersättning, socklar, balkonger, takutformning samt material, färgsättning och detaljeringsnivå. För byggnaden väsentliga karaktärsdrag och värden ska tas tillvara vid ändring.

Mark avsedd för parkering

Startbesked får inte ges för byggnation förrän drivmedelsstation rivits.

Huvudentréer ska placeras mot gata eller torg.

Marken ska höjdsättas för att hantera skyfall, utan att vatten blir stående mot byggnader.

För bostäder mot GATA som överstiger 35 m² ska minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet orienteras mot en ljuddämpad sida.
Huvudentréer ska placeras mot gata eller torg.
Balkonger och burspråk får skjuta ut maximalt 1,2 meter från våning två och underkant ska vara placerad minst 2,7 meter över allmän plats. Balkonger och burspråk får kraga ut över prickmark.
Endast lamellhus och gathus
Flerbostadshusens fasader ska ha en vertikal indelning, genom att var 20 meter variera i färg eller materialval, samt ha förskjutningar i fasadliv om maximalt 3 meter.
Flerbostadshusens taklandskap ska utformas varierat i form av höjder på takfot, takkupor och utstickande byggnadsdelar. Takkupor och frontespiser får anordnas till högst 40 % av takfotslängden.

För bostäder mot GATA som överstiger 35 m² ska minst hälften av bostadsrummen i varje lägenhet orienteras mot en ljuddämpad sida.
Balkonger och burspråk får skjuta ut maximalt 1,2 meter från våning två och underkant ska vara placerad minst 2,7 meter över allmän plats. Balkonger och burspråk får kraga ut över prickmark.
Endast lamellhus och gathus
Flerbostadshusens fasader ska ha en vertikal indelning, genom att var 20 meter variera i färg eller materialval, samt ha förskjutningar i fasadliv om maximalt 3 meter.
Flerbostadshusens taklandskap ska utformas varierat i form av höjder på takfot, takkupor och utstickande byggnadsdelar. Takkupor och frontespiser får anordnas till högst 40 % av takfotslängden.

Endast parhus eller radhus

Fasad ska vara av tegel med inslag av andra material.

Glasfasaden mot torget ska bibehålla sitt utseende och karaktär, med avseende på material, utformning och proportioner.

Marken ska höjdsättas för att kunna hantera stående vatten vid skyfall.

Innergård ska utföras som delvis upphöjd gård med planterbart bjälklag.
Bygglov får inte ges för bostäder eller centrumverksamheter förrän markföroreningar har avhjälpts och godkännts av tillsynmyndigheten.

Träd får endast fällas om det är sjukt, utgör säkerhetsrisk eller omöjliggör utnyttjande av byggrätt.

Träd får endast fällas om det är sjukt eller utgör en säkerhetsrisk. Nedtagna träd ska ersättas med nya

Marklov krävs även för alla åtgärder som innebär schaktning, fyllning eller annan förändring av markens höjdläge eller bärighet..
Grundläggning och andra åtgärder som påverkar markens stabilitet ska utföras så att ras, skred och andra instabila förhållanden förhindras. Schakt- och grundläggningsarbeten ska utföras på ett sätt som säkerställer att inga skadliga ändringar i grundvattnnivåer inträffar.
Erosionsskydd ska finnas vid öppna ytor, diken och översvämningsytor dimensionerade för planerade vattenflöden.
Startbesked får inte ges för schakt- eller grundläggningsarbeten förrän det säkerställts att åtgärderna inte medför risk för ras, skred eller påverkan på markens stabilitet..

Bygglov får inte ges för bostäder eller centrumverksamheter förrän markföroreningar har avhjälpts och godkännts av tillsynmyndigheten.

Marklov krävs även för alla åtgärder som innebär schaktning, fyllning eller annan förändring av markens höjdläge eller bärighet..
Grundläggning ska ske radonsäkert.
Lägsta grundläggningsnivå för byggnader ska placeras minst 0,3 meter över översvämningsnivån.
Grundläggning och andra åtgärder som påverkar markens stabilitet ska utföras så att ras, skred och andra instabila förhållanden förhindras. Schakt- och grundläggningsarbeten ska utföras på ett sätt som säkerställer att inga skadliga ändringar i grundvattnnivåer inträffar.
Startbesked får inte ges för schakt- och grundläggningsarbeten förrän det säkerställts att åtgärderna inte medför risk för ras, skred eller påverkan på markens stabilitet..

Högsta utnyttjandegrad är 60% av fastighetsarea inom användningsområdet
Högsta nockhöjd är 14 meter
Bländskydd mot väg 23 ska finnas inom fastigheten
Lägsta nivå för färdig golv är 0.5m över förbindelsepunkt

Största byggnadsarea är 40 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet
Huvudbyggnad ska placeras minst 1 meter från egenskapsgräns mot norr och söder
Huvudbyggnaders fasadmaterial ska i huvudsak utgöras av tegel
Huvudbyggnaders tak ska vara i gråsvart färgskala. Solceller får finnas
Högsta nockhöjd för komplementbyggnader är 4,0 m
Komplementbyggnaders tak ska vara av sedum. Solceller får finnas
Takvinkeln för huvudbyggnader ska i huvudsak vara minst 54 grader
Högsta nockhöjd är 18.5 meter .
Högsta totalhöjd är 20.5 meter .

Största byggnadsarea är 50 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet
Huvudbyggnad ska placeras minst 1 meter från egenskapsgräns mot norr och söder
Huvudbyggnaders fasadmaterial ska i huvudsak utgöras av tegel
Huvudbyggnaders tak ska vara i gråsvart färgskala. Solceller får finnas
Högsta nockhöjd för komplementbyggnader är 4,0 m
Komplementbyggnaders tak ska vara av sedum. Solceller får finnas
Takvinkeln för huvudbyggnader ska i huvudsak vara minst 54 grader
Högsta nockhöjd är 21 meter .
Högsta totalhöjd är 23 meter .

Största byggnadsarea är 40 % av fastighetsarean inom egenskapsområdet
Huvudbyggnad ska placeras minst 1 meter från egenskapsgräns mot norr och söder
Huvudbyggnaders fasadmaterial ska i huvudsak utgöras av tegel
Huvudbyggnaders tak ska vara i gråsvart färgskala. Solceller får finnas
Högsta nockhöjd för komplementbyggnader är 4,0 m
Komplementbyggnaders tak ska vara av sedum. Solceller får finnas
Takvinkeln för huvudbyggnader ska i huvudsak vara minst 54 grader
Högsta nockhöjd är 21 meter .
Högsta totalhöjd är 23 meter .

Högsta nockhöjd är 24 meter .
Högsta totalhöjd är 26 meter .

Avrinningsstråk Avrinningsstråk för dagvatten och översvämmande vatten

Gällande riktvärde för trafikbuller ska innehållas vid bostadshusens fasader
Minst två gemensamma uteplatser som innehåller gällande riktvärde för trafikbuller ska anordnas samt placeras på ett avstånd om max 50 m från bostadshus entré

Höjdskillnad ska tas upp genom slänt. Stödmur får vara högst 0,7 meter hög
Plank till en höjd av 1,5-1,8 m räknat från stödmurs överkant

Information: Strandskyddet gäller inte eftersom detaljplanen ersätter en eller flera äldre stadsplaner som fastställdes innan reglerna om strandskydd trädde i kraft 1 juli 1975 samt att något särskilt beslut att införa strandskyddet inom planområdet inte har fattats

Högsta byggnadshöjd är 4,0 meter, räknat på fasad mot Strandgatan

Högsta byggnadshöjd är 4,5 meter, räknat på fasad mot Strandgatan

Största byggnadsarea är 40 m² per tomtplats för uthus- och annan friliggande gårdsbebyggelse
Friliggande byggnad ska placeras minst 4.5 meter från fastighetsgräns
Endast byggnad i högst två våningar jämte vindsvåning
Uthus eller annan gårdsbyggnad må icke uppföras till större höjd än 2,5 meter, dock må byggnadsnämnden i särskilt fall medgiva avvikelse härifrån för gårdsbyggnad, vars användning kräver större våningshöjd
Fasad ska utformas endast av sten. Byggnad av trä får icke uppföras
Endast friliggande

Par-, rad- eller kedjehus
Byggnadskroppens längsta sammanhållna parti får som mest uppgå till 60 meter. Därefter ska det finnas ett släpp utan byggnad om minst 60 meter
Minsta fastighetsstorlek är 300 kvm. Största byggnadsarea är 35% av fastighetsarea
Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 2,0 m från planområdes- och användningsgräns. Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges. Miljöutrumme får placeras närmare än 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges.
Körbar utfart får inte finnas
Lägsta grundläggningsnivå ska vara minst 0,4 meter över gatans lägsta punkt utmed fastighetsgräns.

Par-, rad- eller kedjehus
Minsta fastighetsstorlek är 300 kvm. Största byggnadsarea är 35% av fastighetsarea
Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 2,0 m från planområdes- och användningsgräns. Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges. Miljöutrumme får placeras närmare än 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges.
Lägsta grundläggningsnivå ska vara minst 0,4 meter över gatans lägsta punkt utmed fastighetsgräns.

Par-, rad- eller kedjehus
Minsta fastighetsstorlek är 300 kvm. Största byggnadsarea är 35% av fastighetsarea
Lägsta grundläggningsnivå ska vara minst 0,4 meter över gatans lägsta punkt utmed fastighetsgräns.

Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 2,0 m från planområdes- och användningsgräns. Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges. Miljöutrumme får placeras närmare än 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges.

Träd ska bevaras. Träd ska skyddas från skador på stam, rötter och grenverk.

Markens höjd över nollplanet ska vara 38 meter

Stråk Stråk för avledning av ösversvämmande vatten

Stråk för avledning av översvämmande vatten. Se även administrativ bestämmelse (a1).

Högst en lägenhet per fastighet tillåts
Minsta fastighetsstorlek är 800 kvm. Skaftväg/servitutsormåde får inräknas i fastighetsstorleken. Största byggnadsarea per fastighet är 180 kvm. Komplementbyggnadernas sammanlagda byggnadsarea får som högst uppgå till 60 kvm av den totala byggnadsarean inom fastigheten. Högsta byggnadshöjd för huvudbyggnad är 6,4 m och för komplementbyggnader är högsta nockhöj 3,6 m.
Huvudbyggnad ska placeras minst 4,5 m från fastighetsgräns och komplementbyggnad minst 3,0 m från fastighetsgräns. Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges.

Största byggnadsarea är 1800 m²

Högst en lägenhet per fastighet tillåts
Minsta fastighetsstorlek är 600 kvm. Skaftväg/servitutsormåde får inräknas i fastighetsstorleken. Största byggnadsarea per fastighet är 160 kvm. Komplementbyggnadernas sammanlagda byggnadsarea får som högst uppgå till 50 kvm av den totala byggnadsarean inom fastigheten. Högsta byggnadshöjd för huvudbyggnad är 6,4 m och för komplementbyggnader är högsta nockhöj 3,6 m.
Huvudbyggnad ska placeras minst 4,5 m från fastighetsgräns. Komplemenbyggnader får sammanbyggas i fastighetsgräns. Komplementbyggnad som inte sammanbyggs ska placeras minst 2,0 m från fastighetsgräns. Huvudbyggnad och komplementbyggnad ska placeras minst 6,0 m från allmän gatumark från vilken angöring medges.

Byggnaden är särskilt värdefull i enlighet med 8 kap. 13 § PBL och får inte förvanskas. Följande karaktärsdrag får inte förvanskas:
Interiört
- Planlösningen
- Äldre inredning såsom dörrar, uppvärmningskällor (kakelugnar och spisar) och takbrädor.
Exteriört
- Fönstersättning
- Skorstenar
Byggnad får inte rivas
Byggnadens karaktärsdrag ska bevaras. Följande karaktärsdrag ska särskillt beaktas:
- Takutformningen med sadeltak klätt i rött lertegel
- Fasadmaterial i reveterat trä eller puts
- Fasadfärg i vitt eller svag brytnyans

Största byggnadsarea är 950 m²

Parkering Inom hela markanvändningsområde (D2), vård, äldreboende ska 18 parkeringsplatser anordnas. Takvatten ska infiltreras på tomten.
Största byggnadsarea är 1400 m²
Huskropp ska indelas i parter med variation i färg, material eller placering (exempelvis fasadförskjutning, riktning eller förändring i höjd). Partierna får inte vara längre än 27 meter.
Tak ska vara av takterrass eller sedumtak

Komplementbyggnader ska underordnas torpet Nyborg. Komplimentbyggnadernas utformning ska anpassas till torpet Nyborg.

Byggnadskroppens längsta sammanhållna parti får som mest uppgå till 60 meter. Därefter ska det finnas ett släpp utan byggnad om minst 60 meter
Lägsta grundläggningsnivå ska vara minsta 0,4 meter över gatans lägsta punkt utmed fastighetsgräns. Där lösa jordlager förekommer ska markens stabilitet säkras genom tekniska åtgärder så att risken för sättningsskador undviks. Källare får inte finnas.

Högsta utnyttjandegrad är 60% av fastighetsarea inom användningsområdet
Lägsta nivå för färdig golv är 0.5m över förbindelsepunkt

Högst 5% av fastighetsarean får vara Kontor

Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Den antikvariska bedömningen är migrerad från äldre databas. Motivering av den antikvariska bedömningen kan eventuellt finnas under antikvarisk kommentar.
Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Båtlänning, rest av, 10-15 m l (NNÖ-SSV), 3-3,5 m br och 0,1-0,2 m h, bestående av två parallella stenrader, 0,5 m br, av 0,4-0,7 m st stenar som bildar en inre , flack ränna, 1,5-2,5 m br.
En låg tröskel i anläggningens SSV del torde vara resultat av omlagring vid skiftande vattenstånd.
15 m SSV om strandhak med erosionsskydd, under vatten vid normalvattenstånd.
Svagt SSV-sluttande strandplan i kraftigt svallad moränlera. Skogsmark/parkmark.

Röjningsröse, hägnadsliknande, 190 m l (NNÖ-SSV), 1-2 m br och0,4-0,6 m h, i form av röjnings- och odlingsstenar upplagda VNV om befintlig åkermark i ÖSÖ, som tidigare haft större utbredning mot VNV. Stenarna är vanligen 0,3-0,5 m st.
Svagt S-sluttande moränmark (moränlera). Skogsmark (blandskog).

Storskifteskartorna från 1788/1789 markerar 12 kvarnar och 2 sågar på en sträcka av ca 1,6 km efter Slandromsån. Dammvallen härrör säkerligen från någon av dessa verksamheter.
Dammvall, ca 7 m l (NV-SÖ) på V sida bäck och ca 4 m l (NV-SÖ) på Ö sida bäck, 2-4 m br och 1-1,5 m h, av jord och sten. I den V vallens yttre begränsning är täktgropar.

Storskifteskartorna från 1788/1789 markerar 12 kvarnar och 2 sågar på en sträcka av ca 1,6 km efter Slandromsån. Dammvallen härrör säkerligen från någon av dessa verksamheter.
Dammvall, ca 5 m l (NV-SÖ) på NV sida bäck och ca 10 m l (NV-SÖ) på SV sida bäck, 2–3 m br och 0,3–0,5 m h, av jord och sten. I den NV vallens yttre begränsning är täktgropar.

Storskifteskartorna från 1788/1789 markerar 12 kvarnar och 2 sågar på en sträcka av ca 1,6 km efter Slandromsån. Dammvallen härrör säkerligen från någon av dessa verksamheter.
Dammvall, ca 7 m l (NNV-SSÖ), 2–3 m br och 0,5 m h, av jord och sten.

Dammvall, ca 4 m l (ÖSÖ-VNV) på V sida bäck och ca 4 m l (NV-SÖ) på Ö sida om bäck, 2–5 m br och 1,4–3,5 m h, bestående av jord och sten. 0,4–1 m st. I vattenfåran är rester av en träkista i vallens längdriktning.

På Storskifteskarta från 1788 finns ett antal kvarnar markerade i ån. Dammvallen kan ha hört till någon av dessa men då det har flottats i ån är det svårt att avgöra om dammvallen har med det att göra. På kartan finns även en äldre väg med bro i ungefär det läge som dammvallen är vilket gör att det även kan vara rester av den.
Dammvall, 10 m l (NV-SÖ), intill 5 m br och intill 0,5 m h av sten och jord. I botten av dammvallen finns rester av träkonstruktion, bestående av enstaka stockar som går in under stenen.

Kluven planka av tall från fångstrummet dendrodaterad till vinterhalvåret 1724/25 (Lunds universitet dendronr 86385). Ingen i bygden har något minne av fiske med katsa. Detta och dateringen motiverar bedömningen.
Fiskeanläggning, katsa, bestående av dubbelrad (NÖ-SV), ca 17 m l, av ca 10-15 cm tjocka störar vinkelrätt mot stranden. Längst ut från stranden rester efter fångstrummet bestående av enstaka kluvna plankor. Ytterligare störar och tunnare slanor ligger runt anläggningen.
Besiktat från båt.

Spetsad påle av tall dendrodaterad till 1476 +/- 5 (Lunds universitet dendronr 86384). Ingen i bygden har något minne av fiske med katsa. Detta och dateringen motiverar bedömningen.
Fiskeanläggning, katsa, bestående av dubbelrad (NÖ-SV), ca 70 m l, av ca 15-20 cm tjocka pålar vinkelrätt mot strand, mellan strand och holme. I mitten enstaka grövre kluvna plankor.
Besiktat från båt.

Kluven tallplank från mitten av pålraden dendrodaterad till vinterhalvåret 1574/75 (Lunds universitet dendronr 86386). Dateringen kontrollerad med c14 (LuS 20545). Ingen i bygden har något minne av fiske med katsa. Detta och dateringen motiverar bedömningen.
Fiskeanläggning, katsa, bestående av enkel rad (NV-SÖ), ca 45 m l, av ca 10-20 cm tjocka pålar mellan strand och holme. Enstaka grövre klovor ingår i pålraden.
Besiktat från båt.

Ingen i bygden har något minne av fiske med katsa. Tre andra lämningar i sjön efter katsor har dendrodaterats till 1400-tal till tidigt 1700-tal (L2025:2457, L2025:2458, L2025:2459). Likhet i konstruktion och bevarandegrad med dessa motiverar bedömningen.
Fiskeanläggning, katsa, bestående av dubbelrad (NÖ-SV), ca 19 m l, av ca 10-15 cm tjocka störar vinkelrätt mot stranden. Längst ut från stranden rester efter fångstrummet bestående av enstaka kluvna plankor. Ytterligare störar och tunnare slanor ligger runt anläggningen.

Ingen i bygden har något minne av fiske med katsa. Tre andra lämningar i sjön efter katsor har dendrodaterats till 1400-tal till tidigt 1700-tal (L2025:2457, L2025:2458, L2025:2459). Likhet i konstruktion och bevarandegrad med dessa motiverar bedömningen.
Fiskeanläggning, katsa, bestående av enkel rad (NÖ-SV), ca 30 m l, av ca 15-20 cm tjocka pålar vinkelrätt mot strand. Grövre pålar längst ut från stranden.

Ingen i bygden har något minne av fiske med katsa. Tre andra lämningar i sjön efter katsor har dendrodaterats till 1400-tal till tidigt 1700-tal (L2025:2457, L2025:2458, L2025:2459). Likhet i konstruktion och bevarandegrad med dessa motiverar bedömningen.
Fiskeanläggning, katsa, bestående av enkel rad (NV-SÖ), ca 50 m l, av ca 10-20 cm tjocka pålar parallellt med strand. Enstaka grövre klovor.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av enkel rad (NV-SÖ), ca 22 m l, av ca 10-20 cm tjocka pålar vinkelrätt ut från strand. Enstaka grövre klovor.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av dubbel resp. enkel enkel rad (NÖ-SV), ca 62 m l, av ca 10-20 cm tjocka pålar mellan strand och holme. Enstaka grövre klovor i mitten.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av dubbel resp. enkel pålrad (VNV-ÖSÖ), ca 48 m l, av ca 10-20 cm tjocka pålar mellan strand och holme. Enstaka grövre klovor samt tunnare slanor ligger runt pålraden.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av pålrad (NÖ-SV), ca 138 m l, av mindre och större pålar, ca 10-30 cm, fler större kluvna plank i SV. I övrigt spridda flera mindre pålar och slanor utspridda runt lämningen. stora vinkelrätt från strand.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av pålrad (NÖ-SV), ca 27 m l, av mindre och större pålar, ca 10-30 cm stora vinkelrätt från strand.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av pålrad (NÖ-SV), ca 11 m l, av delvis stående pålar, ca 10-30 cm, och spridda mindre pålar och slanor. Pålraden vinkelrätt från strand.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av pålrad (NNÖ-SSV), ca 42 m l, av delvis stående pålar, ca 10-30 cm, och spridda mindre pålar och slanor. Något grövre material längst ut i NNV. Pålraden vinkelrätt från strand.

Fiskeanläggning, katsa, bestående av pålrad (NV-SÖ), ca 23 m l, av delvis stående pålar, ca 10-30 cm, och spridda mindre pålar och slanor. Något grövre material längst ut i NNV. Pålraden vinkelrätt från strand.

Dammvall, 18 m l (NV-SÖ), 0,5-2,5 m br och 0,2-0,5 m h, av 0,25-0,6 m st stenar. Öppning i mitten, 0,2-0,5 m br, troligen igenrasad. Timmerrester synliga på NÖ sida, möjligen rest av tidigare timmerkonstruktion.
I närområdet är enstaka stensamlingar, oregelbundna, 1-2,5 m diam och 0,3-0,5 m h.
Utlopp från sankmark i småkuperad moränmark. Skogsmark (granskog med inslag av sälg, vide och björk, angränsande till hygge).

Dammvall, rest av, 35x7 m (NÖ-SV) och 1 m h. Rest av borttagen flottningsdamm med bro.
SV-sluttande morän- och torvmark vid skogsälv. Skogsmark (blandskog).

Stenkista, rest av, 10x2,5 m (NV-SÖ) och 0,2-0,5 m h, av 0,4-1 m st stenar. Inga timmerrester kvarligger.
I älvfåra i moränlera. Skogsmark (barrblandskog med inslag av björk och al).

Vad, enligt storskifteskarta och muntlig uppgift från ortsbo. Hela forsnacken i Bötelsforsen ska tidigare ha utgjort ett vadställe över Långan.
Forsnacke i skogsälv. Skogsmark (barrblandskog med inslag av lövträd).

Dammvall, 30 m l (Ö-V), 0,5 m br och 0,2-0,7 m h, av övermossade timmerstockar.
Flack sankmark mellan moränryggar. Skogsmark (tallplantering med inslag av björk och gran).

Dammvall, ca 65 m l (NNÖ-SSV vikande mot NÖ-SV), 1-6 m br och 0,5-2 m h. Uppbyggd av jord och sten. I bäckfåran finns rester av träkonstruktioner som utgjort dammluckor.
Bäckravin och myrmark uppströms. Skogsmark (blandskog).

Dammvall, ca 50 ml (NV-SÖ vikande mot NNÖ-SSV), 1-7 m br och 0.3-2 m h. På var sida ån, vid damvallen, finns två delvis raserade stenkistor, kvadratiska, 4x4 m och 0,5 m h. Dessa har hållit damluckorna och enstaka bilade stockar finns också kvar på platsen. Dammvallen är i övrigt uppbyggd av jord och sten. Vallen ligger inom en samfälld fastighet för kvarn, som fortfarande står kvar i SÖ delen av fastigheten.

Färdväg, 300 m l (NV-SÖ), bestående av tre kavelbroar, 30-90 m l (NV-SÖ respektive NNV-SSÖ) och 2 m br, på inbördes avstånd om 35-100 m, av rundvirke, delvis övermossat.
Kavelbron ingår enligt uppgift från ortsbo i en gammal basväg, men kan även ha använts som fäbodväg till Klubbodarna.
Flack torvmark mellan moränknabbar. Skogsmark (barrblandskog).

Den antikvariska bedömningen är migrerad från äldre databas. Motivering av den antikvariska bedömningen kan eventuellt finnas under antikvarisk kommentar.
Ej besökt vid revideringsinventeringen år 2013. För beskrivning se inskannat PDF-dokument.
Naturföremål/-bildning med bruk, tradition eller namn

Rest av träbro, ca 30 m l (NNÖ-SSV), bestående av stockrester på båda sidor av ån samt pålar i ån. Ej i trafik.

Såglämning, bestående av 1 dammvall, ca 40 m l (Ö-V), ca 10 m br i basen och 5 m br i toppen, 1.5 m h, av jord och sten samt utskjutande stockrester i bäckfåra.
Sågen skall enligt Skog och historia vara från andra hälften av 1800-talet.
Bäckravin gränsande till vägområde. Skogsmark (blandskog).

Stengärdesgård, ca 60 m l (NÖ-SV), 0.7 m br och 0.5-0.7 m h, av 0.2-0.8 m st stenar.
Småkuperad moränmark i svag SV-sluttning. Skogsmark (gran- och tallskog).

Den antikvariska bedömningen är migrerad från äldre databas. Motivering av den antikvariska bedömningen kan eventuellt finnas under antikvarisk kommentar.
Dammvall, ca 60 m l (NV-SÖ), 1,5-2 m br och 2-3,5 m h, bestående av stenblock och sprängsten. I dammvallen är 2 dammluckor.

Ledarm, 17 m l, 1-2,5 m br och 0,4-1 m h, bestående av 0,2-1 m st stenar och murkna längs- och tvärsgående stockrester.

Timmerränna, rest av, ca 45 m l (NV-SÖ), 3 m br och 0,2-0,5 m h, bestående av övermossade längs- och tvärsgående stockrester.

Dammvall efter kvarn, 20 m l (VNV-ÖSÖ), 3-5 m br och intill 1 m h av övermossade, 0,4-0,6 m st stenar. I ån är rester av stenkista i dammvallen.
Direkt S om dammvallen finns spridda stenar som pga terrängen och vegetationen inte kan bedömmas som en säker husgrund.
En kvarnsten ligger i NV änden av vallen.

Dammvall, ca 37 m l (NÖ-SV), 6 m br och intill 1,5 m h, bestående av jord och sten. Damvallen har öppning i mitten för å.

Fördämningsvall, 75 m l (V:a vallen 30 m VNV-ÖSÖ och Ö:a vallen 35 m NÖ-SV), 2-3 m br och 0,2-0,7 m h, av sten och jord. Intill och parallellt med Ö:a vallens SÖ sida är en träkonstruktion, med start vid bäcken, 16 m l (NÖ-SV), 3 m br och 0,2-0,4 m h, av timrade stockar och sten. Vid bäckfåran är en öppning, 6 m br, med rester av timrade stockar i vattnet där dammluckorna varit belägna.
Småkuperad och storblockig moränmark intill å. Skogsmark, blandskog.

Fördämningsvall, ca 200 m l (huvudriktningar NNÖ-SSV/VNV-ÖSÖ/Ö-V), 3-12 m br och 1-2 m h, av jord och sten. Förstärkt intill bäcken med 2 L-formade gjutna fundament, 9 m l (Ö-V/NNV-SSÖ), 0,3-0,5 m br och 2 m h. Över bäcken är 3 dammluckor, vardera 1,7 m h och 1 m br, av brädor och järnbalkar. NÖ om och i direkt anslutning till dammluckorna är en träbro över bäcken.
Dammvallen finns markerad på laga skifteskartan från år 1856. Den användes vid flottning fram till 1960-talet (Engberg,1998).

Fördämningsvall, 70 m l (NNV-SSÖ/ÖNÖ-VSV), 1-12 m br och intill 1 m h, av jord och sten, delvis utrasad mot N. Över bäcken är en öppning, ca 4 m br, där dammluckan varit belägen. I och omedelbart nedströms öppningen är spridda stockrester.
På laga skifteskartan från år 1877 är platsen markerad som samfälld sågplats.
Flack moränmark, invid bäck. Skogsmark, blandskog.

Fäbodväg, 440 m l (huvudriktning N-S), 0,3 m br och 0,1 m dj, bestående av en kraftigt övermossad stig.
Enligt Skog och Historias inventerare är stigen en del av den gamla fäbodvägen till Olsénsbodarna.
Flack till svagt S-sluttande moränmark. Skogsmark, hygge samt blandskog.

Dammvall, 12 m l (NÖ-SV), 1-1,5 m br och 0,4-0,5 m h, av jord och stenar.
På storskifteskartan från år 1812 är två symboler för vattenhjul markerade i närheten av dammvallen.
Bäckravin i SÖ-sluttande hällmark. Skogsmark, gles tallskog.

Fördämningsvall, 100 m l (NNÖ-SSV), 2-5,4 m br och intill 1,6 m h, av jord och sten. I fördämningsvallens S del är öppning för utlopp, 2,4 m br och 1,2 m dj.

Fördämningsvall, 147 m l (S:a vallen 60 m NNÖ-SSV och 10 m NNV-SSÖ, mellersta vallen 18 m NNV-SSÖ och 19 m N-S samt N:a vallen 40 m N-S), 2-6 m br 0,3-1,5 m h, av sten och jord samt ställvis av timrade stockar och sten. Vid både den N och S bäckfåran är en öppning, 10 m respektive 5 m br, med rester efter timrade stockar där dammluckorna varit belägna.
Intill S:a vallens yttre begränsning i SSV är 3 täktgropar, 4-7 m l, 3-5 m br och 1-1,7 m dj, varifrån fyllnadsmassor till dammen troligen tagits.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare användes dammen inom flottning senast 1956.
Blekån. Dammen löper över en mindre holme i åns mitt.

Dammvall, 38 ml (NNÖ-SSV), 6 m br och intill 1,5 m h, av jord och sten. I mitten är en öppning, 2-3 m br, där dammluckan varit belägen. På båda sidor om bäcken är täktgropar.
På laga skifteskartan från år 1859 är platsen markerad och en damm, benämnd kvarndammen, finns SÖ om dammvallen.
Flack moränmark intill å. Skogsmark, blandskog.

Dammvall, ca 40 ml (NNÖ-SSV/NÖ-SV), 6 m br och intill 1,3 m h av jord och sten.

Stenmur, 110 ml (ÖNÖ-VSV), 1-2 m br och 0,4-0,8 m h, bestående av 0,1-0,7 m st stenar.
V-sluttande moränmark. Skogsmark, barrskog med inslag av björk.

Stenmur, 15 ml (NNV-SSÖ) och 0,5-0,7 m h av 0,4-0,8 m st stenar.
VNV-sluttande moränmark. Skogsmark, tallskog. Tidigare åker.

Stenmur, 30 ml (N-S), 1-1,5 m br av 0,3-0,8 m st stenar.
VNV-sluttande moränmark. Skogsmark, tallskog. Tidigare åker.

Dammvall, ca 30 ml (NV-SÖ/Ö-V), 2-4 m br och intill 1 m h, av jord och sten. I dammvallen är en ca 5 m br öppning i bäcken. Enligt Skog och historias uppgiftslämnare låg en såg på platsen. Samfälligheten omnämns som "Såg och qvarnplats vid Nyqvarn" i laga skiftesakten.

Fördämningsvall med namn, 67 m l (V:a vallen 27 m Ö-V och Ö:a vallen 40 m Ö-V), 1,5-6 m br och 0,1-1,5 m h, av sten och jord samt ställvis av timrade stockar och sten. Vid bäckfåran är en öppning, 5 m br, där dammluckorna varit belägen.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare användes dammen fram till 1956 då flottningen i Blekån upphörde.

Fördämningsvall, 60 m l (V:a vallen 40 m NV-SÖ och Ö:a vallen 20 m NÖ-SV), 1-4 m br och 0,1-0,8 m h, av stenar och jord samt ställvis av timrade stockar och stenar. Vid bäckfåran är en öppning, 2 m br, där dammluckorna varit belägna.
Flack morän- och myrmark. Skogsmark, barrskog.

Dammvall, 25ml (NNÖ-SSV/ÖNÖ-VSV/Ö-V), 2-4 m br och 0,1-1 m h av sten på N sidan bäcken och jord och sten på S sidan. Öppning i bäcken, ca 3 m br. I bäcken är stockrester. Enligt laga skifteskartan låg här Norderåsens kvarnplats.

Stenmur, ca 45 m l (NNV-SSÖ), 1,5-2 m br och 0,5-0,7 m h av 0,15-0,6 m st stenar.

Väg, rest av, 250 m l (N-S), ca 7 m br och intill 0,1 m h. Längst i N är en ca 30 m l något sank sträcka som skadats av hygge. S därom kantas vägen längs Ö sidan av ett sentida förstärkt dike. Äldsta kartbelägg: 1742. Enligt äldre kartmaterial har vägen tidigare i S anslutit till en väg ca 40 m S därom, och i N till en landsväg 450 m N därom. Vägsträckan har till viss del använts av militären fram till början av 2000-talet. Påträffades vid arkeologisk utredning år 2016 (RAÄ dnr 3.4.2-3759-2016).
SV-sluttande moränmark. Skogsmark (blandskog, övervägande barrträd).

Dammvall, ca 20 m l (NÖ-SV) och 2-2.5 m br och 0.3-1.2 m h, av jord och sten. I mitten en öppning.

Kyrkoruin, 25x12 m (Ö-V) bestående av delvis raserade väggar till långhus, rakslutet kor och sakristia (utbyggnad i NÖ).
Sakristians yttre mur är 7x6 m (N-S) och 0,8-1,3 m h. Innanför denna är en mur 4x4 m och 0,8-1,2 m h. Denna sammanfaller i V med den yttre muren (källare?).
Murarna är till större delen uppförda av gråsten, delvis kalksten, och är ca 1,7 m tj. De kvarstår i regel till en höjd av 1,2 m. Stora delar av långhussidorna är dock 5-9 m h, och på långhusets S vägg finns rester av målningar i puts. I kortsidans mitt och S långsidans V del är dörröppningar, 1,2 m br. Den södra dörröppningen är ca 3,5 m h och rundad upptill. Snett över denna är en fönsteröppning, 1x0,6 m. Utanför S ingången är otydlig grund till vapenhus.
I koret är rester av altaret.

Kastalruin, 9x9 m (VNV-ÖSÖ) och i regel 2-3 m h (N sidan dock ca 10 m h). Murarna, av gråsten och kalksten, är ca 1,7 m tj. I V sidan är en spiraltrappa av sten, 0,6-0,8 m br. Den leder till en öppning i muren, 0,3x0,2 m st. Murarna är konserverade i sen tid och nu torvtäckta.

Dammvall, 22 m l (NV-SÖ), 2-3 m br och intill 1 m h, av jord och sten.

Torvtäkt, 30x15 m (N-S), bestående av olika stora och djupa gropar samt fem parrallella rader med störar, 0.2-1.5 m h.

Stengärdesgård, ca 190 m l (NV-SÖ), 1.5-2.5 m br och 0.8-1.3 m h, av 0.2-1.5 m st stenar. Stengärdesgården är oregelbundet lagd. På båda sidor gärdesgården är marken ställvis stenröjd.
Flack och NV-sluttande moränmark. Skogsmark (tallskog).

Dammvall, ca 30 m l (NV-SÖ), 1-5 m br och 0,3-0,5 m h, bestående av 0,2- 1 m st stenar och stockrester.

Militär anläggning övrig, bestående av en stenmur, 18 m l (NÖ-SV), 1-1,3 m br och 0,2-1 m h, av 0,1-0,8 m st sprängsten.
Närmast flack moränmark. Skogsmark, gran- och tallskog.

Stenindustri, banvall, rest av industrispår, ca 835 m l (NNÖ-SSV), vid basen, 5-12 m br, på krönet, 2-2,5 m br och 0,3-2,5 m h. I SSV del, skärning, 1,5-2 m h.
Svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark/åkermark gränsar i SSV del till tomtmark, blandskog.

Ränna, ca 200 m l (N-S), 2-3 m br och intill 0,3 m dj, bestående av ställvis längsgående stockar.
Enligt skog och historias tipslämnare skall flottningen i bäcken börjat på 1870-talet och avslutats år 1895.

Cykelstig, del av, ca 250 m l (NV-SÖ) och 1,5-2 m br, ställvis terrasserad, 0,4-2 m h.
Cykelstigen anlades år 1944. Stigen gick mellan Fjälkvarn och Midskogen.

Kvarndamm, ca 40 m l (NV-SÖ), 1-6 m br och intill 1,5 m h, bestående av längsgående, på varandra liggande stockar och jord och sten. Stockrester är utstickande i ån.

Dammvall, ca 35 m l, 2,5-5 m br och 0,5-1 m h. Vallen består av av jord.

Dammvall, ca 25 m l (ÖSÖ-VNV), 1,5-4 m br och intill 0,6 m h. Bestående av jord och i vallens ÖSÖ del av en nedgrävd träkonstruktion, 11 m l, 0,5 m h och 0,15 m br. I plankresterna sitter stora bultar, spikar och kedjor.

Dammvall, ca 25 m l (NNÖ-SSV), 2-3 m br och 0,3-0,7 m h. Dammvallen består av stenar, 0,3-0,6 m st. I bäckens sidor syns bearbetade stockar. I mitten av dammvallen är öppning för bäcken.

Flottningskanal, 590 m l (NNÖ-SSV/NÖ-SV), 0,5-4 m br och 0,1-1,5 m dj.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare grävdes kanalen för att underlätta flottningen i ån Töjsan.
Flack till lätt kuperad, sumpig, moränmark. Skogsmark, blandskog, och myrmark.

Fördämningsvall, 30 m l (ÖNÖ-VSV), 4 m br och 0,1-1 m h, av jord och sten. Över bäcken är en öppning, ca 5 m br.
På laga skifteskartan, från år 1863, är platsen markerad som såg- och kvarnplats.
Flack till lätt kuperad moränmark. Skogsmark, blandskog.

Kanal, 290 m l (NNÖ-SSV), 3-4 m br och 1-1,5 m dj.
Enligt Skog & Historias uppgiftslämnare en handgrävd kanal, använd vid flottningen.

Färdväg, ca 135 m l (N-S), bestående av en 1,5-2 m bred avsats i sluttningen.
Avsats i SV-sluttande bäckravin. Skogsmark, övervägande barrskog.

Dammvall, 15 m l (NÖ-SV), 2-3 m br och 0,3-1,5 m h, av 0,2-1,3 m st stenar. På den SV delen av vallen är en timmerstock liggandes under stenarna. Vallen är uppbyggd mot fasta berghällar på båda sidor ån.
På storskifteskartan från år 1812 är två symboler för vattenhjul markerade i närheten av dammvallen.
Bäckravin i SÖ-sluttande hällmark. Skogsmark, gles tallskog.

Vattenränna, 315 ml, (huvudriktning NV-SÖ), 0,4-2 m br och 0,4-1,3 m dj.Hör troligen samman med en såg som ska ha legat på platsen. Inga rester av sågen påträffades.

Stenmur, ca 100 ml (N-S), 0,2-0,7 m h och 2,5-4 m br, av 0,2-0,9 m st stenar. På murens S del är gärdesgårdsrester.

Dammvall, ca 50 ml (ÖSÖ-VNV), 2,5-4 m br och intill 0,7 m h av jord och sten. I bäcken är en ca 2 m br öppning, där dammluckan varit belägen. I öppningen är stockrester. Här ska enligt Skog och historias uppgiftslämnare ha funnits ett vattendrivet sågverk samt bedrivits spånklyvning.
Flack moränmark invid bäck. Skogsmark, blandskog.

Skyttevärn, bestående av en vall, 30 m l (NNV-SSÖ), ca 3-4 m br och 0,5-1 m h, bredast och högst i NNV änden, med utmed vallens ÖNÖ sida 11 gropar, varav tio är 2-2,5 x 1 m st (ÖNÖ-VSV) och 0,5-0,8 m dj och den längst i SSÖ ca 1 m diam och 0,3 m dj, risfylld. Intill 0,5 m ÖNÖ om groparna löper en rad av 11 järnstag, 0,5-0,6 m h, med kvadratiskt tvärsnitt, 5x3 cm st, med öppen sida vänd mot gropar och vall. Påträffades vid arkeologisk utredning år 2016 (RAÄ dnr 3.4.2-3759-2016).
Mindre avsats i SV-sluttande moränmark. Skogsmark (barrskog).

Dammvall, 20m l (NNV-SSÖ), 1,5-4 m br och 1,5 m h av jord och sten. I bäckfåran sticker stockrester ut från dammvallen som sannolikt är rester efter en såg.
På platsen har enligt avvittringskartan från år 1762 funnits kvarnar. Vid laga skiftet år 1871 låg här Norderåsens sågplats.

Dammvall, 22 ml (Ö-V/NNÖ-SSV), 2-3,5 m br och intill 0,8 m h av jord och sten. I bäcken är en ca 2 m bred öppning där stockrester sticker ut från dammvallen.
Dammvallen och en byggnad är utritade på 1867 års hemmansklyvningskarta. Dammen benäms Kvarndammen.

Gravfält?, 57 x 45 m (Ö-V) bestående av ca 10 fornlämningar. Dessa utgöres av 9 högar. Samtliga osäkra och troligen odlingsrösen.
Högarna är 4-7 m i diameter stora (de flesta 5-7 m i diameter) och 0,2-0,5 m höga (de flesta 0,4-0,5 m höga). Alla har i ytan enstaka stenar 0,1-0,8 m stora. Flera av högarna är mer eller mindre skadade av vägbygge, schaktning, odling och placering. På högarna växer som regel smärre buskage av asp, gran , tall en och nyponros.
Gravfältet beväxt med mindre gran- och tallplantor samt asptelingar och gräs. Mellanliggande mark har varit odlad i relativt sen tid och lämningarna ligger glest. De smärre har klar odlingsrösekaraktär, men några större är högliknande , främst på grund av den kraftiga övertorvningen. Inga säkra karaktäristika på fornlämningar finns dock och sannolikt är samtliga odlingsrösen.
Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.
Fätet begränsas i NV av åker i V av vägskäl. Genom fältet går landsväg (Ö-V)
Relativt plan silurmoränmark. Tomt och betesmark.

Slaggförekomst, ca 15-20 m i diameter. Tämligen rikligt med porös, rödbrun till blåsvart tung slagg. Enligt märkägarens uppgift framkommer rikligt med slagg vid varje plöjning. Jorden på platsen är svartare än omgivningen och troligen kolhaltig. Prov taget.
Revideringen 1991
Vid 1991 år besiktning växte gröda i åkern vilket omöjliggjorde en besiktning. Enligt förre markägaren som gjort ovanstående observationer, så är det svårt att avgöra vad det är för sorts slagg. Möjligen kan det röra sig om smidesslagg från någon smedja.
91-09-14 BW

Fångstgropssystem, 2 500 m långt (huvudsakligen M-S). bestående av 44 fångstgropar, varav 1 osäker, belägna på 12-155 m avstånd (13 avstånd-alla i södra delen-är 20-40 m, 23 avstånd-övervägande i N delen-är 40-75 m, de 4 längre avstånden är sannolikt sekundära).
Groparna är 2,5-5 m i diameter (i regel 3,5-4,5 m) och 0,4-1,8 m djupa (i regel 1,2-1,5 m)
16 gropar har synligt rektangulärt bottenplan (N 10 gon V-S 10 gon Ö till V 45 gon S-Ö40 gon S), i regel vinkelrätt mot systemet på platsen.
Samtliga har helt eller delvis vall kring kanten (hos några otydliga), 0,5-2,5 m breda (i regel 1-2 m) och 0,1-0,6 m höga (i regel 0,1-0,3 m) En grop i S har stenar i botten och kant. En grop (på en nedlagd åker i N delen) är igenfylld och överodlad vid åkerbruk. Två gropar (V om skogsbilvägen i N delen) har vallen avbanad i Ö och är delvis fyllda av vägavbaningsmaterial, den tredje N om soptippen samt en S om denna har samma skada från V. En i mitten av systemet, omedelbart N om den N av två nyuppförda förrådsbyggnader är nästan helt igenfylld och avbanad av vid bygget. Den närmast S om det S förrådet är genomskuren i V av vägslänt. En Ö om vägen mitt för idrottsplatsen är starkt igentorvbad. En mellan vägen och idrottsplatsen är skadade och delvis igenfylld vid avbaning. En närmast N om landsvägen är genomskuren från V av äldre grustäkt. Den sydligaste otydlig och osäker i starkt stenbunden mark. En N om förråden är helt risfylld och ca 10 andra har ris eller stubbar i botten eller på katerna. En vid förråden och 3 i södra delen S om landsvägen är delvis fyllda med avfall.
Beväxt med barrskog (övervägande gran i N delen och S, tall i mittpartiet) samt barr och enstaka lövbuskar särskilt på kalhygge i söder.
Skäres av ny skogsbilväg (N-S) på fyra ställen (tangerat i N delen), av minst 5 rågångar och en landsväg samt två stigar (Ö-V).
Delvis lätt stenbunden, tämligen plan grusmi invid älv. Skogsmark.

Ödesböle, uppgift om: Enligt uppgift av flera äldre personer, främst hemmansägare Axel Jonsson, Grötom, kallades området med de tre torpen N om vägen i V delen av Kogsta by alltid i deras ungdom och ibland även idag för Döolt. Det måste vara identiskt med det av Fale Burman upptagna ödesbölet Dolte, sannolikt även med det av Peter Olsson i Eke namngivna ödesbölet vid Kogsta. Området torde i sin helhet vara uppodlat i sen tid och i varje fall S om vägen syns inga spår av äldre odling.
På storskifteskartan för Huse-Grötom skifteslag 1817-23 (orginal hos Axel Jonsson) kallas gränsstenen i rågångsknäet mot Kogsta "Doltsten" (x på fotokartan).
Under Kogsta finns inget ödesböle i Jämtlands Räkenskaper 1568. KGS -1978
Svagt sydsluttande moränmark. Åker och tomtmark.

By/gårdstomt och fäbodlämning. 320x150 m (N-S) med mycket osäker begränsning, inlagd enligt LMV-akt nr 76, år 1760, "Beskrivning över Fjällandet" Då mrkerad som fäbod.
Äldsta skriftliga belägg för Fjällandet är år 1715.

1) Område med röjningsrösen, 70x50 m (NV-SÖ), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

1) Område med röjningsrösen, 230x50 m (NV-SÖ), enligt markeringpå registerkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 150x80 m (NV-SÖ) enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 40x30 m (NNV-SSÖ) enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 50x40m (Ö-V) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 50x20 m (N-S), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 80x60m (ÖNÖ-VSV) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 170x60m (NV-SÖ) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 70x60m (NÖ-SV) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 80x50m (NÖ-SV) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 200x90 m (ÖSÖ-VNV) enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 80x20m (NÖ-SV) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 40x15m (N-S) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 150x40-140m (NÖ-SV) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 60x60m (N-S) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 40x30 m (N-S), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 50x40 m (N-S), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 150x70 m (NV-SÖ), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 40x20 m (ÖNÖ-VSV), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

1) Område med röjningsrösen 530x50-350 m (NV-SÖ) enligt markeringpå registerkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 100x30-80m (VNV-ÖSÖ) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 30x15m (Ö-V) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 200x40-90m (NÖ-SV) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 200x40-110 m (N-S) enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 100x80m (N-S) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 50x20m (NV-SÖ) enligt markering påregisterkartan.Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 50-70 m (NV-SÖ), enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 300-160 m (NNV-SSÖ), enligt markeringpå registerkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen, 260x60-130 m (NV-SÖ), enligt markeringpå registerkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Område med röjningsrösen 260x40-110 m (NÖ-SV) enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas. Beskrivningen är inte kvalitetssäkrad. Information kan saknas, vara felaktig eller inaktuell. Se även Inventeringsbok.

Naturföremål/-bildning med bruk, tradition eller namn

Bytomt enligt historiska kartor, bestående av tre delområden, 55x40 m (NNÖ-SSV), 90x50 m (NÖ-SV) respektive 140x55 m (Ö-V), osäkra begränsningar, inlagda efter laga skifteskarta 1833, men gårdarna finns markerade även på ägomätningskarta, troligen från 1700-tal, och på storskifteskarta från 1754. Bebyggda med modern villabebyggelse.
Svagt SV-sluttande moränmark. Bebyggd tomtmark respektive före detta åkermark i kraftledningsgata.

Östlig del av tidigare utbredning borttagen efter arkeologisk utredning 2021.

Fångstgropssystem, 280 m l (NÖ-SV), bestående av åtta fångstgropar, sju runda och en rektangulär, på 20-55 meters inbördes avstånd.
De runda fångstgroparna är 4-5 m diam och 0,7-2 m dj. Sex runda fångstgropar har skålformat eller närmast skålformat bottenplan, den sjunde närmast rektangulärt, 1,3x0,5 m (VNV-ÖSÖ), med i N kanten ett block, ca 1 m st. Den rektangulära fångstgropen, belägen längst mot SV, är 3x2 m (NNV-SSÖ) och 0,5-0,7 m dj. Rektangulärt bottenplan, 2,5x1,5 (NNV-SSÖ). Trärester i botten. Samtliga fångstgropar har vall kring kanten, 1-1,5 m br och 0,2-0,4 m h.
Den NÖ-ligaste fångstgropen är 11 m SV om vägkant.
Flack till svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark (gles unggranskog).

Gårdstomt, 65x45 m (NNÖ-SSV), osäker begränsning, inlagd efter ägomätningskarta och laga skifteskarta. Bebyggd.
Vid arkeologisk utredning år 2021 besiktigades omfattande markskador i S delen utan att kulturlager eller annan fornlämningsindikation framkom.
Flack till SÖ-sluttande moränmark. Bebyggd tomtmark respektive före detta åkermark.

Fäbodlämning efter Hökbäcksbodarna känd sedan 1760-tal. (se äldre beskrivning) Idag obebyggd men fortfarande med öppen vall.

Torplämning, inom ett område av ca 110x70 m (NV-SÖ), bestående av 1 grund efter boningshus och åkerytor med minst 5 odlingsrösen.
Husgrunden är 9x5 m st (VNV-ÖSÖ) med spisröse och källargrop.
Åkerytan i NÖ avgränsas av terrasskant mot N-NÖ-Ö, intill 0.5 m h.
NNÖ-sluttande moränmark. Skogsmark (granskog), delvis planterad och med inslag av löv.

Bytomten är bebyggd och uppfyller inte rekvisitet varaktigt övergiven

Fyndplats för slagg. Inom ett 30 m l (N-S) område påträffades enstaka slaggstycken.

Fäbod, ca 135x80 m (NÖ-SV), bestående av 1 jordkällare, 5 röjningsrösen, 1 sentida hus och 1 sentida dass.
Jordkällaren är 5x4 m (N-S) och intill 0,7 m dj. Öppning i N. I S del, på gropens kant, är en syllstensrad, 4 m l (Ö-V), 0,4-0,6 m br och 0,2-0,3 m h, av övermossade syllstenar.
Röjningsrösena är 1-2 m diam och 0,3-0,5 m h, av 0,2-0,1 m st stenar.
Röjningsrösena är delvis övermossade och belägna kring det sentida huset.
Röjningsrösena kan eventuellt vara anlagda när det sentida huset uppfördes.
I huvudsak SÖ-sluttande moränmark. Skogsmark, igenväxt fäbodvall, gran- och björkskog.

Fornlämningsytan har korrigerats efter rapport. Status som fornlämning ligger kvar.

Slaggförekomst, ca 35x15 m. Inom det på kartan markerade området hittades vid förstagångsinventeringen 1967 talrika slaggbitar intill strandbrinken. Vid revideringsinventeringen 1991 återfanns ett 10-tal slaggbitar löst liggande ca 5 m SV om strandbrinken.

Fångstgropssystem, 400 m l (NÖ-SV), bestående av 7 fångstgropar, 5 runda (de N-ligaste) och 2 ovala (de S-ligaste), på inbördes avstånd av 15-150 m.
De runda fångstgroparna är 3,5-5 m diam och 0,4-2 m dj. Skålformat bottenplan. Vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,4 m h. De ovala fångstgroparna är 4-4,5x2,5-3 (Ö-V respektive ÖNÖ-VSV) och 1-2 m dj. Ovalt respektive rektangulärt bottenplan. Vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,3 m h. (RAÄ-2018-2708)
Småkuperad, huvudsakligen SÖ-sluttande moränmark. Skogsmark (hygge respektive röjd kraftledningsgata).

Område med fossil åkermark, ödesböle, inom ett ca 700 x 130-230 m stort område (NV-SÖ) är ca 200 odlingsrösen och 9 terrasser.
1) Odlingsrösena ligger tämligen tätt och är 4-8 m i diameter stora och 0,4-0,9 m höga. Några tämligen övertorvade kring kanterna, flertalet med tämligen kal sten i ytan.
2) Terrasserna är 10 -160 mm långa, varav den längsta är belägen i områdets NÖ del. De är 0,2-0,6 m höga och utgör begränsningen på åkrar, varav några med skålad form. Området har karaktär av ödesböle
Dnr 421-3502-1996. I samband med ledningsdragning i områdets centrala delargenomfördes en antikvarisk kontroll 1996. Inga fynd gjordes.
Dnr 431-3307-2020. I samband med ledningsdragning längs de vägar som korsar området genomfördes en schaktningsövervakning 2020. Utkanten av ett redan skadat odlingsröse tangerades. Inga fynd gjordes.
Svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark (huvudsakligen granskog), hagmark.

Fäbod, ca 120x70-90 m (NV-SÖ), bestående av 1 fäbodstuga och 1 röjningsröse.
Fäbodstugan är 8x6 m (ÖSÖ-VNV) och 1,7 m h. Stugan är knuttimrad och taket och väggarna är ställvis inrasade.
Röjningsröset är ovalt, 4x3 m och 0,5 m h.
Enligt skog och historia skall det på vallen finnas en husgrund, den återfanns ej vid granskningen.
Enligt skog och historias tipslämnare skall fäbodvallen vara från år 1854.

Gårdstomten är ej bebyggd och tillkommen före 1850.

Fäbod, uppgift om. På storskifteskarta från år 1800 finns fyra fäbodsymboler inritade i utkanten av dagens by.
Vid besök (230704) kunde Länsstyrelsen konstatera att inga rester efter fäboden finns inom området. Området är även kraftigt stört av markberedning och planterat.
Ej besökt i samband med utredning 2023 då området ligger utanför det utredda området.

Bytomt, uppgift om. Inom angivet område, 400x300 m (NNÖ-SSV) är Gräfsåsens gamla bytomt med fyra gårdar, enligt 1903 års karta.

Gårdstomt, 30x20 m (NNÖ-SSV), bestående av två husgrunder.
Husgrund(?), närmast rektangulär, 6x4 m (NNÖ-SSV) och 0,5-1 m h. SSV kanten kallmurad, möjligt spisröse. Omplockad med block i ytan, 1-2 m st. Röjningssten/stentipp.
4 m SV om föregående:
Ladugårdsgrund, närmast rektangulär, 10x5-6 m (NNÖ-SSV) och 0,3-0,5 m h. I vinkel mot ÖSÖ. Omplockad med inslag av block, 1-2 m st, med cement med tegelfragment och småsten på. Röjningssten/stentipp.
Flack moränmark. Impediment i före detta åkermark.

Bebyggelselämning, 65x30 m (NV-SÖ), bestående av en husgrund efter bostadshus och en uthusgrund.
Husgrunden, belägen i områdets SÖ del, är närmast kvadratisk, 7x7 m (Ö-V) och 0,1-0,2 m h. Spismursröse av tegelstenar i mitten, närmast runt, 2 m diam och 0,9 m h. Omedelbart V om husgrunden är rester av en tillbyggd farstu med väggar av masonit.
20 m NV om föregående:
Uthusgrund, rektangulär, 7x5 m (Ö-V) och 0,1 m h. Omedelbart N om husgrunden ligger rester av tak- eller väggkonstruktion (läkt, tjärpapp, masonit).
Ömse sidor befintlig fastighetsgräns mellan Odensala 7:1<2 och 8:1.
Svagt SSV-sluttande moränmark (moränlera). Skogsmark (blandskog) och igenväxande tomtmark.

Torvtäkt, 100x35-45 m (ÖSÖ-VNV) och 1 m dj. NV hörnet belamrat med avstjälpt metallskrot.
Flack torvmark. Skogsmark (granskog med inslag av tall och björk).

Område med täktgropar 20x15 m (NV-SÖ), bestående av 11 gropar 1-5 m st och 0,3-1 m dj. Sannolikt provgropar för täkt.
Krön än höjdrygg (NV-SÖ).Skogsmark (barrblandskog intill hygge).

Terrasskanterna och de mindre rösena i områdets ytterkanter tyder på att det är äldre åkrar. Dessutom finns det inga åkrar på laga skiftes- eller Storskifteskartor. På Storskiftet från 1780 är det hästhage på platsen och på laga skifte från 1837 är det ängsmark.
Område med fossil åkermark, 130x50-100 m (NÖ-SV), bestående av minst 2 åkerytor och minst 15 röjningsrösen.
Åkerytorna är 30-50x20-40 m. Dessa avgränsas av 1 åkerhak, i SÖ delen, 20 m l och intill 0,1 m dj samt 2 terrasskanter, i S och SV delen, 30-45 m l och 0,5-1 m h.
Röjningsrösena är 1,5-6 m diam och 0,3-0,5 m h, varav ett i den centrala delen, med en mittgrop, 2,5x1,5 m (NV-SÖ) och 0,5 m dj.

Fäbod, ca 208x50-136m (N-S), bestående av minst 2 husgrunder.
Den ena husgrunden är en ladruin, 10x6 m (Ö-V) och 1,7 m h, bestående av intill 9 stockvarv och nedrasat plåttak.
Den andra husgrunden är en jordkällargrund, 4x2 m (NV-SÖ) och intill 0,6 m dj. Timrade väggar. Öppning i SÖ.

Område med rester efter kvarnar och såg. Enligt storskifteskartan för år 1788 låg det inom detta område 9 kvarnar och en såg. Vid 1991 års besiktning var bäckravinen kraftigt igenväxt med sly vilket försvårade besiktningen. Enstaka rester efter dammvallen och kallmurar syntes men det är osäkert från vilken tid lämningarna härrör.
2017 genomfördes en arkeologisk utredning i samband med byggandet av en gång och cykelväg i norra delen av lämningen. Därvid observerades en dammvall och trärester som bedömdes vara lämningar av en av kvarnarna. Dessa bedömdes vara fornlämning.

Bytomt, uppgift om, gårdarna B och C enligt 1781 års storskifteskarta och 40 och 41 i på lagaskifteskartan. Ej besökt i fält.

Bytomt, uppgift om, gårdarna D och E samt två icke namngivna gårdar enligt 1781 års storskifteskarta samt tomterna 15,16 och 30 på lagaskifteskarta från 1848. Tomten är bebyggd.

I akten till en ägomätning från 1695 benämns platsen ”Wäster Niffsåhs febodar”, ”Öster Nifsåhs febodar” och ”Wäster Niffsåhs öde by”.
Från åtminstone 1688 har det varit en fäbod då platsen benämns Östernifsåsens och Västernifsåsens fäbodar på en geometrisk karta. Detta enligt fornminnesinventeringen 1991, kartan ej återfunnen vid utredningen 2024.
Fäbodvall, ca 500x450 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 6 husgrunder, 3 källargrunder, ett 10-tal röjningsrösen och 1 stenvall.
Husgrunderna är 6-9x5-6 m (VNV-ÖSÖ) och är nergrävda i NNÖ (0,2–0,6 m) och upphöjd i SSV (0,1–0,7 m). Ingen av husgrunderna har något spår efter spismur.
Källargrunderna är ingrävda i slänter och är 3–3,5x2-2,5 m och intill 0,9–1,1 m dj. Källargrunderna är omgivna av vallar, 1,5-3x3-4 m br och intill 0,2–0,6 m h.
Röjningsrösena är 2–9 m diam och intill 0,8 m h.
Stenvallen är ca 100 m l (NNÖ-SSV), 0,2–0,5 m h och intill 4 m br.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 40x35 m (NV-SÖ), inlagd efter lagaskifteskarta från år 1846. Tomten är bebyggd.
Östberg har skriftligt belägg från år 1448 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 55x30 m (NÖ-SV), inlagd efter lagaskifteskarta från år 1846. Tomten är bebyggd.
Östberg har skriftligt belägg från år 1448 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 55x40 m (NÖ-SV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1697. Tomten är ej bebyggd.
Stocke har skriftligt belägg från år 1410 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 110x30-55 m (VNV-ÖSÖ), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1709 och storskifteskarta från år 1809. Tomten är bebyggd.
Mickelsgård har skriftligt belägg från år 1564 enligt Jämtländska räkenskaper.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 55x30-50 m (NÖ-SV), inlagd efter storskifteskarta från år 1782 och lagskifteskarta från år 1839. Tomten är ej bebyggd.
Tanne har skriftligt belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 90x55 m (NV-SÖ), inlagd efter lagaskifteskarta från år 1846. Tomten är bebyggd.
Östberg har skriftligt belägg från år 1448 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 35x30 m (NÖ-SV), inlagd efter storskifteskarta från år 1789. Tomten är bebyggd.
Mällbyn har skriftligt belägg från år 1469 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 95x50-75 m (NÖ-SV), inlagd efter storskifteskarta från år 1782 och lagaskifteskarta från år 1839. Tomten är bebyggd.
Tanne har skriftligt belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 70x55 m (NV-SÖ), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1697, storskiftesdelningskarta från år 1769 och storskifteskarta från 1770. Tomten är ej bebyggd.

Fossil åkermark, ca 190x100-100 m (NNÖ-SSV), bestående av ca 30 röjningsrösen, i regel 4–7 m diam och 0,4-0,7 m h.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 30x10-25 m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1770. Tomten är bebyggd.
Stocke har skriftligt belägg från år 1410 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 75x55 m (NÖ-SV), inlagd efter inägodelningskarta från år 1781, storskifteskarta från 1782 och lagaskifteskarta från år 1840. Tomten är bebyggd.
Berge har skriftligt belägg från år 1336 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 90x65 m (NNV-SSÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1788. Tomten är bebyggd.
Slandrom har skriftligt belägg från år 1311–1312 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 45x30 m (NNV-SSÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1770. Tomten är bebyggd.
Stocke har skriftligt belägg från år 1410 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt till Genvalla by, ca 45x45 m (NNÖ-SSV), utsträckning enligt kartor från 1794 och 1869. På karta från 1869 en kringbyggd gård. Bebyggd.
Genvalla har skriftliga belägg från år 1363.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 70x60 m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1798 och lagaskifteskarta från år 1850. Tomten är bebyggd.
Målsta har skriftligt belägg från år 1425 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 40x30 m (NNV-SSÖ), inlagd efter avmätningskarta från år 1773. Tomten är bebyggd.
Prästbordet (Kirkioby) har skriftligt belägg från år 1472 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 140x80 m (NNÖ-SSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1757 och lagaskifteskarta från år 1838. Tomten är bebyggd.
Enligt ortnamnsregistret har Vagle skriftliga belägg från 1339.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 57x55 m (NNÖ-SSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1801 och lagaskifteskarta från år 1836. Tomten är bebyggd.
Namn har skriftliga belägg från 1421 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 88x40-65 m (ÖNÖ-VSV), inlagd efter arealavmätningskarta från år 1745 och lagaskifteskarta från år 1849. Tomten är ej bebyggd.
Fillsta har skriftliga belägg från år 1421 enligt ortnamnsregistret.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x25-50 m (ÖNÖ-VSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1795. Tomten är bebyggd.
Genvalla har skriftliga belägg från år 1363 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 110x40-80 m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1782 och lagaskifteskarta från år 1839. Tomten är bebyggd.
Berge har skriftligt belägg från år 1336 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x50 m (ÖNÖ-VSV), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693 och lagaskifteskarta från år 1834. Tomten är bebyggd.
Valla har skriftliga belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 64x40 m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1789 och lagaskifteskarta från år 1846. Tomten är bebyggd.
Mällbyn har skriftliga belägg från år 1469 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x30 m (Ö-V), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1703. Tomten är ej bebyggd.
Mjälle har skriftligt belägg från år 1345 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x40 m (NNV-SSÖ), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693 och storskifteskarta från år 1773. Tomten är belägen på flygplats.
Västerhus har skriftligt belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x50 m (NNÖ-SSV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1698 och lagaskifteskarta från år 1843. Tomten är bebyggd.
Knytta har skriftligt belägg från år 1348 enligt ortnamnsregistret.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 70x55 m (NÖ-SV), inlagd efter storskifteskarta från år 1782. Tomten är bebyggd.
Berge har skriftligt belägg från år 1336 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 65x50 m (NNV-SSÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1782 och lagaskifteskarta från år 1839. Tomten är ej bebyggd.
Tanne har skriftligt belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 95x36-50 m (Ö-V), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693 och lagaskifteskarta från år 1834. Tomten är bebyggd.
Valla har skriftligt belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 83x47 m (NV-SÖ), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693. Tomten är bebyggd.
Västerhus har skriftligt belägg från år 1300 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 72x56 m (NÖ-SV), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693. Tomten är ej bebyggd men var vid fältbesök 1991 kraftigt sönderschaktad.
Eriksgård var ödegård 1695.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x60 m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1789 och lagaskifteskarta från år 1846. Tomten bebyggd.
Mällbyn har skriftligt belägg från år 1469 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 62x20-35 m (NNÖ-SSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1789. Tomten är bebyggd.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 40x35 m (NNÖ-SSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1789. Tomten är bebyggd.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 50x50 m (NÖ-SV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1693. Tomten är bebyggd.
Hov har skriftligt belägg från år 1428 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 90x70 m (NNÖ-SSV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1698 och lagaskifteskarta från år 1843. Tomten är bebyggd.
Knytta har skriftligt belägg från år 1348 enligt ortnamnsregistret.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 100x55 m (ÖNÖ-VSV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1698 och lagaskifteskarta från år 1843. Tomten är bebyggd.
Knytta har skriftligt belägg från år 1348 enligt ortnamnsregistret.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 95x60 m (NÖ-SV), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693. Tomten är bebyggd.
Önet har skriftligt belägg från år 1336 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 75x70 m (N-S), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1703, inägodelningskarta från år 1750 och lagaskifteskarta från år 1859. Tomten är bebyggd.
Mjälle har skriftligt belägg från år 1345 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 90x50 m (NNÖ-SSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1859. Tomten är bebyggd.
Slandrom har skriftligt belägg från år 1311–1312 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 105x40-70 m (Ö-V), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1711, storskifteskarta från år 1806 och lagaskifteskarta från år 1864. Tomten är bebyggd.
Härke har skriftligt belägg från år 1469 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Utgår på grund av felregistrering. Se L1945:8875.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x40 m (NNÖ-SSV), inlagd efter storskifteskarta från år 1770. Tomten är ej bebyggd.
Glasätt har skriftligt belägg från år 1339 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 70x50-60 m (NNÖ-SSV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1703, inägodelningskarta från år 1750 och lagskifteskarta från år 1859. Tomten är bebyggd.
Mjälle har skriftligt belägg från år 1345 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 100x40-70 m (NV-SÖ), inlagd efter skattläggningskarta från år 1693, inägodelningskarta från år 1756 och lagskifteskarta från år 1834. Tomten är ej bebyggd.
Västbyn har skriftligt belägg från år 1372 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Lämning i form av en trolig jordkällare är belägen på platsen.
Gårdstomt till Genvalla by, ca 45x40 m (NNÖ-SSV), bebyggd i N delen med en lada. Ladans botten utgörs av ingrävning i brant NÖ-sluttning, och vars sidor har kallmurning. Det är troligt att den härrör från en äldre jordkällare.
Tomten för en av gårdarna till Genvalla by enligt karta från 1794. På en senare karta från 1869 är på tomten en ängsyta och en byggnad (den kvarvarande ladan?) med i akten kommentar: "Gammal hustomt".
Genvalla har skriftliga belägg från år 1363.
Intill och VNV om fastighetsgräns (NNÖ-SSV)
Avsats i NNÖ-sluttande moränmark. Ängsmark, äldre åkermark.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 77x68m (NNV-SSÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1798 och lagaskifteskarta från år 1850. Tomten är bebyggd.
Målsta har skriftligt belägg från år 1425 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 73x36m (NNV-SSÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1801 och lagaskifteskarta från år 1836. Tomten är bebyggd.
Namn har skriftliga belägg från 1421 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 180x75-110 m (NÖ-SV), inlagd efter geometriskavmätningskarta från år 1697 och geometriskavmätningskarta från år 1743. Tomten är bebyggd.
Kungsgården har skriftligt belägg från år 1410 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 105x70 m (ÖNÖ-VSV), inlagd efter geometrisk avmätningskarta från år 1709 och lagaskifteskarta från år 1863. Tomten är bebyggd.
Stensgård har skriftligt belägg från år 1540 (alternativt år 1347) enligt ortnamnsregistret.

På äldre kartor är ingen gård markerad på angiven plats. Det finns inga äldre kartbelägg som går att koppla till de två husgrunderna. Denna osäkerhet gör att den antikvariska bedömningen ändras från fornlämning till möjlig fornlämning. Möjlig fornlämning på grund av närheten till den SSV belägna gårdstomten.
Gårdstomt?, med en utsträckning av ca 100x85 m (N-S), bestående av 2 husgrunder. Den SÖ av dessa är 8x5 m (NÖ-SV) och den NÖ är 7x5 m (NÖ-SV) och har ett spismursröse i det NÖ hörnet.
Äldsta belägg som Vaglaeini är från 1339 enligt ortnamnsregistret.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 65x60m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1782 och lagaskifteskarta från år 1839. Tomten är bebyggd.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 60x60m (NV-SÖ), inlagd efter storskifteskarta från år 1798 och lagaskifteskarta från år 1850. Tomten är bebyggd.
Målsta har skriftligt belägg från år 1425 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 90x60 m (NV-SÖ), inlagd efter lagaskifteskarta från år 1835. Tomten är bebyggd.
Rasten har skriftligt belägg från år 1410 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 40x40m (NNÖ-SSV), inlagd efter lagaskifteskarta från år 1935. Tomten är bebyggd.
Bällsta har skriftligt belägg från år 1488 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gården är markerad på geometrisk avmätningskarta från år 1711.
Gårdstomt, ca 80x70 m (NÖ-SV), bestående av 2 husgrunder och 1 källargrund. Tomten är bebyggd.
Den i S belägna husgrunden är 10x4 m (NV-SÖ) och har murade väggar av kalkbruk.
Den i V belägna husgrunden är 12x6 m och har en stensatt väggsyll.
I N delen är en källargrund, 12x10 m st.
Rise har skriftliga belägg från år 1380 enligt Jämtlands och Härjedalens diplomatarium.

Gårdstomt, uppgift om, osäker begränsning, ca 178x88-147 m (NÖ-SV), inlagd efter storskifteskarta från år 1782 och lagaskifteskarta från år 1839. Tomten är bebyggd.

Ödesböle, ca 500x170 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Obebyggd.
Enligt geometrisk avmätning från 1600-talet var Skute redan då en ödegård. I Jämtland och Härjedalens diplomatarium nämns Skutelägden 1431 som ödesböle och Skutelägden verkar enligt diplomet ha varit öde i minst 100 år.
Se även Näs 64:1 som på den geometriska avmätningen beskrivs som åker till Skute ödegods. Även Näs 63:1 har tolkats som ödesbölet Skute i tidigare inventeringar men av kartan att dömma så är den här platsen med säkerhet Skute ödegård.

Uppgift om kvarnar och såg. Inom angivet område, 540x25 m (NNÖ-SSV), fanns enligt ägomätning på 1600- eller 1700-talet, längs bäcken från utloppet till cirka 500 m N därom nio kvarnar varav den sydligaste antagligen en såg.
Vid utredning år 2021 av lämningens S del iakttogs inga lämningar efter såg och kvarnar utöver en med punkt markerad plats, på vilken är en plan, röjd yta, närmast kvadratisk, 8x8 m (NV-SÖ), i V avgränsad av en grusväg, i Ö avgränsad av Odensalabäcken. I den anslutande bäckfåran iakttogs två betongblock. Möjlig men obekräftad plats för äldre såg eller kvarn, dock med uppenbar senare användning.
Kraftigt SSV-sluttande moränmark vid bäck. Skogsmark (blandskog) angränsande till tomtmark, vägområde, kraftledningsgata och banvall.

Fäbodlämning 300 x 80 m (NNV-SSÖ) bestående av en husgrund, 1 röjningsröse och delar av gärdesgård.
1)Husgrund, rektangulär 5,5 x 4,9 m (NNV-SSÖ). Bestående av kraftigt övermossade grundstenar som påträffades vid sondning, en låg försänkning samt en tydlig grundkant i den ÖNÖ-delen.
2)Röjningsröse, ovalt 6,2x2,6 m (VSV-ÖNÖ) och 0,5 m högt. Kraftigt övermossat.
Överfört från Skog och Historiaregistret. Objekt nr 226790

Gårdstomt, ca 100x100 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund efter boningshus, 1 källargrund?, 1 ladugårdsgrund.
Boningshusgrunden är 7x6 m (NNV-SSÖ) bestående av övermossade syllstenar, i SV del är en källare, 3,5x2,5 m (NNV-SSÖ) och 0,4-0,6 m dj.
Källargrunden? är 5x4 m (ÖSÖ-VNV) och 0,5-1 m dj, i gropen är stockrester.
Ladugårdsgrunden är 9,5x7 m (NNV-SSÖ), bestående av syllstockar och brädrester.
Låg moränåsrygg och SV-sluttande moränmark. Igenväxande ängsmark.
Enligt skog och historias tipslämnare bodde familjen Eld på torpet fram till år 1910 då de flyttade till Amerika.
Torpet skall vara från början av 1800-talet.

Bytomt, Ismundlandets gamla tomt, osäker begränsning, ca 170x50-120 m (VNV-ÖSÖ), inlagd efter laga skifteskartan 1866, och där angiven som tomt för gårdarna A och B. Bebyggd.

Inga belägg för etablering före 1850 kända.
Fäbodvall cirka 70x30 m (ÖNÖ-VSV) bestående av en gräsbeväxt yta S om husgrund. Husgrunden är kvadratisk 5x5 m (N-S). Stenfot av devis kallmurade 0,3-0,5 m st stenar. I NV hörnet är ett spismursröse 1,5x1x5 m st och 0,5 h. Beväxt med cirka 20-tal granar.

Möjlig fornlämning då damm och kvarn funnits sedan 1700-talet
Småindustriområde, 150x50-70 m (NNÖ-SSV), bestående av 2 byggnadsgrunder, varav minst en såverksgrund, 1 dammanläggning, 3 vattenrännor och 1 förfallen kvarnbyggnad. Dammanläggingen har även fungerat som flottningsdamm från mitten av 1800-talet till 1960-talet.
En av grunderna, ca 15 m S om kvarnbyggnaden, är ca 15x15 m st (NNÖ-SSV) och består av 0,5–0,7 m st och 0,8–1 m h grundstenar placerade i tre parallella rader i vattnet och utmed V strandkanten av vattendrag. I dess centrala och N del är i vattnet ett kraftigt kallmurat stenfundament, ca 1,5 m h och 2,5x1,5 m st i botten, något avsmalnande uppåt, med på krönet ett tegellager och ovanpå det ett vattenhjul(?) av järn i vilket det sticker upp ca 10 järnrör.
Den andra grunden, S därom, utgörs av hoprasat byggnadsvirke och bräder över en minst 10x10 m st yta. Inga konstruktionsdetaljer synliga i den steniga och ojämna marken och bland det övermossade kors och tvärs liggande virket
Dammanläggningen, är ca 60 m l (VNV-ÖSÖ) och 5 m br, byggd av kallmurade tillhuggna stenar och med två öppningar, ca 7 m br och 2 m h. Över anläggningen är en plattbro av betong kantad av 1 m h järnräcken.
Två stenkantade vattenrännor löper från dammöppningarna. De är 120–130 m l (NNÖ-SSV), varav den från Ö öppningen är ca 7–9 m br och den från V öppningen ca 7–17 m br, indelad i två rännor av ställvis synliga stenvallar (NNÖ-SSV).
Kvarnbyggnaden, längst i NV är en rödmålad knuttimrad trevåningsbyggnad med fönster och med tak av eternit(?). Den är något förfallen och i dess S vägg sticker resterna av trasig träränna fram. Interiört finns det vissa kvarninredningsdetaljer kvar, noterat genom fönster. Enligt uppgift byggd 1900 på en äldre kvarnplats. Kvarnplatsen finns utsatt på karta från 1769, då och till slutet av 1800-talet ägd av kyrkåsbönder från Bringåsen, Brynje och Lungre.
Från 1860–70-talet byggdes området ut med en sågkvarn och sedermera med en ramsåg. Ramsågen revs 1965.
I strömfåra mellan två sjöar och i Ö-sluttande moränmark i vattendragets V sida. Skogsmark (blandskog), igenväxande tomtmark.

Fångstgropssystem ca 150 m l (NV-SÖ) bestående av 6 fångstgropar, belägna på 8-50 m avstånd (tre är 8-12 m och två är ca 50 m). De är 3-3,5 m diam och 0,8-1,8 m dj (tre är 1,2 m dj och därunder samt tre 1,5 m dj och däröver). En grop (i NV) har rektangulärt bottenplan (NNV-SSÖ). Groparna har helt (vanligen) eller devis vall kring kanten intill 1,5 m br och 0,3 m h.
Kanter och krön av samt avsatser invid moränryggar.

Bebyggd med fäbodstuga och uthus samt två sentida fritidshus.
Fäbodlämning efter Rostjärnbodarna (Rosentjärnbuan), 350x125 m (ÖSÖ-VNV), bestående av sju uthusgrunder och enstaka röjningsrösen.
Uthusgrunderna är från VNV:
Uthusruin, kvadratisk, 4x4 m (NNÖ-SSV) och 1 m h, av 2-5 kvarliggande stockvarv. Ingång i S.
70 m ÖSÖ om föregående:
Uthusgrund, rektangulär, 6x4 m (NNÖ-SSV) och 0,2 m h, i VNV nedgrävd i sluttningen, 0,3 m dj. Tydliga väggrester, 1 m br och 0,2 m h, i NNÖ och SSV. Saknas i ÖSÖ. Beväxt med två sälgar och en enbuske.
2 m S om föregående:
Uthusgrund, rektangulär, 6x5 m (NNÖ-SSV) och 0,2 m h, i VNV nedgrävd i sluttningen. Tydliga väggrester i NNÖ och SSV, 1 m 0,2 m h, saknas i ÖNÖ. Beväxt med två björkar och en sälg.
25 m SÖ om föregående:
Uthusgrund(?), otydlig, rektangulär, 12x7 m (ÖSÖ-VNV) och i markplan till 0,2 m h. Syns främst som vegetationsförändring.
2 m ÖSÖ om föregående:
Uthusgrund, kvadratisk, 6x6 m (NNÖ-SSV) och 0,2 m h, något nedgrävd i sluttningen i NNÖ. Oklar begränsning i SSV.
40 m ÖSÖ om föregående:
Jordkällargrund, rektangulär, 7x6 m (NNÖ-SSV) och 0,5 m h. Plan inre yta, rektangulär, 3,5x2 m (ÖSÖ-VNV). Sekundärt använd av tidigare ägare som P-plats.
40 m SSÖ om föregående:
Uthusgrund, rektangulär, 8x7 m (Ö-V) och 0,2 m h. Antydan till rumsindelning (N-S).
Röjningsrösen är runda och oregelbundna, 1,5-2,5 m diam och 0,3-0,5 m h, av 0,2-0,4 m st stenar.
Fäbodvallen är bebyggd med en äldre fäbodstuga, två sammanbyggda timrade uthus samt två moderna fritidshus.
Krön och sluttningar av moränrygg (ÖSÖ-VNV). Hävdad vall i omgivande skogsmark (granskog).

Timmeravlägg, 30x30 m (NV-SÖ), i form av en röjd yta.
SV-sluttande moränmark vid skogsälv. Skogsmark (barrblandskog angränsande till hygge).

Timmeravlägg, 50x30 m (NV-SÖ), i form av en röjd yta.
SV-sluttande moränmark vid skogsälv. Skogsmark (barrblandskog).

Här ska ha legat en kvarn sen 1600-talet, ytterligare en i tidigt 1800-tal. Äldsta kartbelägg från 1834.
Småindustriområde, ca 85x55 m (N-S), bestående av en 1 dammbyggnad, 1 flottningsränna, 1 kvarn- och sågränna, 1 osäker grund, svaga rester efter kvarn- och sågbyggnad och 1 lada (kvarnstall).
Dammbyggnaden är ca 35 m l (NNÖ-SSV till NÖ-SV) med två dammöppningar/utskov, ca 3,5 och 5 m br (med ögonmått). Brofästen och mittfundament av kallmurade stenblock, ca 0,7–1,5 m st, ställvis något lösa och utrasade. Över anläggningen leder en träbro med träräcken som vid besiktning 2020 var så trasig att den ej kunde beträdas.
En grävd stenskodd flottningsränna, 20–25 m l (NNV-SSÖ) och ca 3 m br, leder från den N dammöppningen, genom vägtrumma, och ändar i NNV i den naturliga vattenfåran. Från dammöppningen och delvis i vattenytan är ett delvis förmultnat skibord/stötbotten, ca 4 m l (NNV-SSÖ) och 2,5 m br, närmast dammöppningen under nedfallna stenar.
Den andra grävda och stenskodda vattenrännan är ca 8 m l (VNV-ÖSÖ och NNÖ-SSV) och 1 m br och utgår från den naturliga vattenfåran några meter nedströms dammöppningen, där denna viker av mot N. Vattenrännan har lett till den såg- och kvarnbyggnad som stått på platsen nedström, nedrasad på 1980-talet.
Den osäkra grunden, belägen ca 4 m nedanför den S dammöppningen och invid SV strandkanten, är 5-6x4 m st (NNV-SSÖ) och består av en stenröjd yta som mot vattnat kantas av ojämnt stenmaterial som delvis överlagrar framstickande stockar i två stockvarv. Mycket osäker och timret kan också utgöra rest av timmerskoning i vattenfårans kant, men den stenröjda ytan intill motiverar tolkning.
Av den såg- och kvarnbyggnad som stått och intill och N om landsvägen mellan den grävda och naturliga vattenrännan i V återstår endast stenskoningar i vattenrännan och de två på en lastpall uppställda kvarnstenarna, 1,3 m diam och 0,3 m tj. Enligt uppgift av lokalboende byggd 1903, i bruk in på 1970-talet och rasade ihop i mitten på 1980-talet. Marken är nu delvis utplanad och täckt av en del bråte samt några stora betongrör till vägtrummor.
Ladan, Kvarnstallet, belägen i NNV , är 4x4 m och ca 2,5 m h till taknock, knuttimrad och med plåttak över trätak. Inuti ladan är på väggarna ett flertal inristningar med årtal och initialer, varav de äldsta noterade är från 1849. Enligt lokalboende ska det finnas ristningar från 1700-talet. Ladan användes som stall till böndernas hästar när de kom för att mala, även för förvaring av redskap till kvarnen. Vid besiktning 2020 fanns en kvarnsten, drivaxlar m.m. inuti ladan.
Tämligen plan moränmark på ömse sidor om vattendrag. Skogsmark (blandskog) och avbanad tomtmark.

Ledarm, 90x15 m (NNÖ-SSV) och 2,5 m h, bestående av en jordvall med plant krön och stenskoning av vanligen 0,5-1 m st stenar.
Mellan fastland och holme i skogsälvfåra. Skogsmark (barrblandskog med inslag av al och björk närmast stranden).

Timmeravlägg, 40x20 m (Ö-V). Ytan är röjd och avplanad.
Plan moränmark vid älv. Skogsmark (tall- och granskog).

Timmeravlägg, 280x30 m (NV-SÖ). Ytan är röjd och avplanad.
Plan moränmark ovan älv. Skogsmark (tall- och granskog).

Timmeravlägg, 40x20 m (VNV-ÖSÖ). Ytan är röjd och avplanad.
Plan moränmark ovan fors. Skogsmark (tall- och granskog).

Timmeravlägg, 240x50 m (NNV-SSÖ). Ytan är avplanad och röjd.
Moränmark vid älv. Skogsmark (tall- och granskog).

Timmeravlägg, 130x30 m (N-S). Ytan är röjd och avplanad.
V-sluttande moränmark vid skogsälv. Skogsmark (barrblandskog).

Fångstgropssystem, 310 m l (NÖ-SV), bestående av sju fångstgropar, belägna på 20-60 m inbördes avstånd. Fångstgroparna är runda, 4-4,5 m diam och 1,4-1,7 m dj, flertalet med rektangulära bottenplan. Samtliga har vall kring kanten, 0,5-2 m br och 0,1-0,5 m h.

Fångstgropssystem, 2600 m l (huvudriktning NÖ-SV), varav 120 m i en förgrening, bestående av 53 fångstgropar (2 i förgreningen). Groparna är belägna på 8 till 90 m avstånd (vanligen 25-60 m ). De är 3 - 5 m diam ( vanligen 3,5-4 m) och 0,8-1,8 m dj (vanligen 1,2-1,6 m). Några är lätt ovala. Rektangulärt bottenplan (ofta otydligt) förekommer hos ett 20-tal gropar (NÖ-SV till V-Ö, vanligen NNV-SSÖ till V-Ö). Samtliga har helt eller delvis vall kring kanten, 0,5-2,5 m br (vanligen 1-2 m ) och 0,1-1 m h (vanligen 0,1-0,5 m h), ofta ojämn. Flera är något igentorvade, den SV-igaste invid mosskanten starkt. En (Ö om kärret vid förgreningen) är nu något otydlig, sannolikt grävningsskadad och ej helt säker. En i NÖ delen har vallen avschaktad i NV av skogsväg och är delvis utfylld av denna.
Beväxta med barrträd (vanligen övervägande gran), enstaka lövträd (björk, sälg, asp), samt enstaka barr- och lövbuskar, de senare i ett par fall talrika. Fyra i NÖ delen är belägna på kalhygge och delvis ristäckta.
Systemet slutar omotiverat i tämligen likartad mark i NÖ, i SV kan anknyttning finnas till 28 (L19479807) (dock större gropar på högre nivå) eller 148 (19479736) (dock mera igentorvade).
Skäres av skogsbilväg på 6 ställen och av två rågångar.
Kuperad moränmark i NV delen av höjdparti. Skogsmark (huvudsakligen barrskog).

Plats för blästbrukslämning, enligt tidigare uppgift. Varken inom angivet område eller i dess närhet observerades eller konstaterades vid provstick med jordsond någon slagg, sot, kol, rödjord eller annan indikation på blästbruk.
Svagt NÖ-sluttande moränmark vid myr. Skogsmark (barrblandskog).

Område med skogsbrukslämningar, 35x20 m (NÖ-SV), bestående av en kolbotten efter resmila och en lämning efter kolarkoja.
Kolbottnen, belägen i områdets NÖ del, är rund, 14 m diam och 0,5 m h. Ojämn yta. Ställvis omgiven av en ränna, 3 m br och 0,2 m dj.
Kojlämningen, belägen 10 m SV om föregående, är rektangulär, 7x5 m (NV-SÖ) och 0,5 m h. I NV är ett spismursröse, närmast ovalt, 4x3 m (NÖ-SV) och 0,8 m h, av naturstenar, 0,3-0,5 m st och anlagt mot en häll. Lämningen har en ränna kring kanten, 1 m br och 0,3 m dj.
NÖ-sluttande sandig moränmark. Skogsmark (barrblandskog med lokalt inslag av björk).

Fäbodlämning, Prisgårdsbodarna, 250x100-200 m (Ö-V), bestående av enstaka röjningsrösen och stensamlingar samt röjda ytor.
Röjningsrösen och stensamlingar är vanligen runda, 1-3 m diam och 0,2-0,4 m h, av 0,2-0,4 m st stenar.
Inga säkra husgrunder iakttogs men inom vallen är minst två bestånd med avvikande vegetation som kan antyda platser för husgrunder. Fäboden är bebyggd med två timrade fäbodstugor med plåttak och fem uthus.
Småkuperad moränmark. Öppen vall i skogsmark (granskog).

Fäbodlämning, Prästbodarna, 250x175-250 m (NÖ-SV), bestående av två husgrunder, två jordkällargrunder och enstaka röjningsrösen.
Den V husgrunden är kvadratisk, 4x4 m (N-S), delvis nedgrävd i sluttningen, 0,5 m dj. Spismursröse i NÖ, runt, 2,5 m diam och 0,7 m h, av 0,3-0,4 m st stenar.
Den Ö husgrunden är kvadratisk, 4x4 m (Ö-V) och 0,1-0,2 m h. Något försänkt bottenplan, intill 0,2 m dj. Spismursröse(?) i N, runt, 1,5 m diam och 0,5 m h, helt övermossat.
Den N jordkällargrunden är rektangulär, 8x6 m (NÖ-SV) och 0,3-0,5 m h, i SV nedgrävd i sluttningen 0,7 m dj. Inre yta, rektangulär, 5x4 m (NÖ-SV) med plan botten och ingång i NÖ.
Den S jordkällargrunden är kvadratisk, 6x6 m (NÖ-SV) och 0,3 m h. Plan inre yta, 4x3 m (NÖ-SV), nedgrävd i sluttningen, 1 m dj. Ingång i NÖ. Talrika timmerrester kvarligger.
Vid föregående är en befintlig fäbodstuga, timrad med plåttak och talrika blyertsanteckningar och ristningar, interiört och exteriört: namn, initialer och datum, äldsta dateringen från 1840-talet.
Småkuperad moränmark. Öppen vall i skogsmark (granskog).

Boplats med en utsträckning av minst 15 m längs stranden. Skörbränd sten förekommer rikligt i strandhaket och till stora delar finns det även skörbränd sten som sitter kvar i rasbranten. Enstaka skörbrända stenar förekommer även bland klapperstenarna på det eroderade strandplanet.
Spritt bland den skörbrända stenen förekommer enstaka avslag av vit kvarts. Ett avslag tillvarataget vid förstagångsinventeringen. Ytorna ovanför och direkt SÖ om boplatsen är röjda och avplanade i samband med ett dammbygge ca 50 m SÖ om boplatsen.
Kraftigt SV-sluttande sandig moränmark vid skogsälv. Skogsmark (barrblandskog med inslag av björk och al närmast vattendraget).

Skärvstensförekomst med en sannolik utsträckning av 40 m längs stranden. Enstaka skörbrända stenar kan iakttagas i det delvis ca 2 m h erosionshaket. Vid provstick ovan erosionshaket framkom inga skörbrända stenar.
Avsats i V-sluttande moränmark och strandplan på Ö sida skogsälv. Skogsmark (barrblandskog med inslag av björk).

Skärvstensförekomst med sannolik utsträckning av minst 60 m (NV-SÖ) längs det nedre strandplanet. Boplatsens begränsning i NV, SÖ och NÖ är oviss på grund av övertorvning. Skörbränd sten förekommer sparsamt främst i strandhaket. Den skörbrända stenen är uppblandad med en del naturligt skärvig sten.
Avsats och strandplanet i morän- och torvmark i svag SV-sluttning mot skogsälv. Skogsmark (granskog med inslag av björk).

Boplats, oklar begränsning, 60x10 m (NNV-SSÖ), på SV-sluttning och på strandplan, bestående av enstaka till måttligt med skörbränd sten. I boplatsens S del är en koncentration av skärvstenar.
Holme i skogsälv med tunt sedimenttäcke på hällmark. Skogsmark (barrblandskog med inslag av al).

Boplats med osäker utbredning, dock minst 100 m längs stranden. Skärvsten kan iakttagas enstaka till sparsamt i erosionshaket. I samban med provstick ovanför erosionshaket kunde enstaka skörbrända stenar iakttagas. Boplatsens utbredning ör svår att avgöra då den är övertorvad.
Svagt SV-sluttande moränmark vid skogsälv. Skogsmark (barrblandskog).

I samband med planering av ett avverkningsärende observerades att lämningarna sannolikt förstörts av ett vägbygge

Sågverkslämning, 50x35 m (NNV-SSÖ), bestående av 1 såggrund och 1 något ombyggd/restaurerad dammvall.
Såggrunden, i områdets N del, är 11x8 m (ÖNÖ-VSV), med några glesa grundstenar i tre parallella rader (ÖNÖ-VSV) och med ca 2 m:s mellanrum, rundade till närmast kvadratiska, 0,5 m i sidor och 0,1–0,5 m h, varav några borttagna eller övertäckta. I ÖNÖ sidan, anlagd emot brant V-sluttning, är en övermossad och något utfallen kallmurad väggsida, 1,3–2 m h av tillhuggna synliga 1–1,5 m l stenar. 2 m V om väggen är ett fundament, 2x1,5 m (Ö-V) och 0,9 m h av huggna 1–1,5 m l block, och ovanpå den en hjulkonstruktion av järn med uppstickande långa krokiga järnbultar. Inom grundens S del är ett uppbyggt bord av huggna stenblock. I grundens N del är en urgrävd ränna, 5x2 m (NNÖ-SSV) och ca 0,4 m dj, som i NNÖ ansluter till bäckfåra.
Dammvallen, belägen ca 20 m S därom, är 25–30 m l (ÖNÖ-VSV) och 3–3,5 m br, med mellanliggande 4 m br öppning i form av en sten- och träkonstruktion täckt av enkel välvd träbro. Den höjer sig 3–3,5 m ovan nedanför liggande vattenfåra, och i branten syns ojämnt, i Ö delvis utrasat stenmaterial av vanligen 0,5–0,6 m st stenar. Öppningen av sten och trä byggdes år 1985 av dåvarande markägaren, vilket är inristat i en intilliggande sten (26.8.85 L.P.)
I vattenfåran nedanför dammen är ett flertal stenar som möjligen härrör från någon sorts anläggning, dock mycket osäkert.
Mellan anläggningarna är utplanad markyta omgjord för fritidsbruk, med eldstad och bord. Där finns också en skylt: Privat mark
Sågen uppfördes troligen omkring 1900, då den är utsatt på generalstabskarta från 1903. På ekonomiska kartan från 1967 finns en byggnad på platsen men en såg (eldriven) SÖ därom och på andra sidan landsvägen. Troligen drevs inte den vattendrivna sågen längre vid den tiden..
Forsnacke och låglänt plan moränmark. Tomtmark

Bedömt som fornlämning på grund av ålderskriteriet och att lämningar finns trots att de är fragmentariska och ej ordentligt dokumenterade.
Område, ca 600 m l (NNV-SSÖ), med fragmentariska rester efter minst 11 kvarnar och 1 såg, utsträckning utifrån en karta från 1743 och som jämförts med laserdata och fältobservationer.
Vid en besiktning 1991 var bäckravinen svårbesiktigad p.g.a. tätt växande lövträd och lövbuskar. Rester efter dammvallar, kallmurade partier och en grävd ränna iakttogs, dock med osäker ålder.
I samband med en utredning år 2020 avseende lämningar längre upp i vattendraget gjordes en besiktning av sträckan. Även då kunde konstateras fragmentariska spår av verksamheter såsom stenskoningar, antydan till dämmen, minst en ränna och i strandkanter och under trädrötter framstickande huggna stockar. På grund av tidsbrist gjordes dock ingen närmare dokumentation av platsen.
Enligt Ortnamnsregistret omnämns redan år 1477 en kvarn i vattendraget: ”eith kuernestedil som ligher medh filste ænne j ffrøsesongh”.
För de 11 kvarnarna i 1743 års karta angavs ägarna enligt följande, från N: Per Ols quarn i Digernäs, Per Måns quarn i Glasetter, Måns Svens quarn i Rise, Quarn till Stucke, Kungsgådsquarnen, Mchels gårds quarn, Walla Skathermans quarn, Fillstad quarn, Genvalla quarn, Fillstads quarn och Måns Ols quarn i Digernäs

Fångstgropssystem, 2 100 m l (NV-SÖ), varav 420 m i tre förgrenningar, bestående av 45 fångstgropar, vanligen rund och ovala, belägna på 7-100 m inbördes avstånd. Fångstgroparna är 2-4,5 m diam och 0,7-1,7 m dj. Rektangulärt eller konformigt bottenplan. Helt eller delvis vall kring kanten, 0,5-2,5 m br och 0,1-0,8 m h.
Småkuperad, SV-sluttande moränmark, delvis på avsats invid bäckravin. Skogsmark (barrblandskog med ställvis inslag av lövträd).

Boplats, med en utsträckning av ca 60 m längs Långans strand. Skärvsten har iaktagits i N delen, delvis i rotvälta och delvis enstaka vid stranden och vid provstick.
Vid revideringen 2020 gjorde ingen annan bedömning. Vattennivån i Långan var hög.
Flack moränmark i platå ovan Långan. Skogsmark (blandskog).

Fyndplats för enstaka skörbrända stenar. Vid revideringen 1977 iaktogs vid det ca 1 m h erosionshaket, enstaka skörbrända stenar. Platsen var då övertorvad och kraftigt beväxt, varför platsen var svårbedömd.
Vid revideringen 2020 var området fortfarande övertorvat och beväxt. Ingen ny bedömning kunde göras.
Flack moränmark vid erosionshak vid Långan. Skogsmark (barrblandskog).

Flack sandmark intill Långan. Skogsmark (barrblandskog med inslag av lövträd).

Fångstgropssystem, ca 720 m l (NÖ-SV), varav ca 60 m i en förgrening åt V, bestående av 18 fångsgropar (tre i förgreningen), belägna på 3 till 65 m avstånd (vanligen 20-55 m) från varandra. Groparna är 3-5 m diam (de mindre i SV halvan) och 0,8-1,5 m dj. Ett par har antydan till rektangulärt bottenplan (N-S resp NNV-SSÖ) medan resten har närmast skålformat bottenplan. Sex stycken har ovanligt stark igentorvat bottenplan. Alla har helt eller delvis vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,5 m h. En grop ( nr 8 från NÖ) är omgjord till tjärdal. Den är något osäker, men ligger bra i systemet. Möjligen har någon grop förstörts av vägbreddning i NÖ.
Ganska flack moränmark intill ravinen till Bötelsbäcken. Skogsmark (hygge).

Fångstgropssystem, ca 630 m l (N-S) bestående av 13 fångstgropar med ett inbördes avstånd på 15-120 m från varandra (sex st är 15-40 m, tre är 57-75 m och två 90 resp 120 m avstånd). Groparna är 3,5-5 m diam och 1,2-1,6 m dj. Tre har antydan till rektangulärt bottenplan (Ö-V). Resten har närmast skålformat bottenplan. Alla har helt eller delvis vall kring kanten, 0,5-2 m br och 0,1-0,7 m h.
Småkuperad, delvis blockrik, moränmark mellan myrar. Skogsmark (hygge/blandskog).

Område med skogsbrukslämningar, 25x20 m (N-S), bestående av en kojgrund och en kolbotten efter resmila.
Kojgrund, kvadratisk, 4,5x4,5 m (NNÖ-SSV) och 0,2 m h. Spismursröse i NNÖ, kvadratiskt, 2x2 m (NNÖ-SSV) och 0,8 m h. Väggvallar, 0,2-0,3 m br och 0,1-0,2 m h.
3,5 m S om kojgrunden:
Kolbotten, rund, 13 m diam och 0,1-0,4 m h. Tämligen jämn yta, ingen synlig vall. I Ö omgiven av en ränna, 0,5-2 m br och 0,1-0,3 m dj.

Fångstgropssystem, 285 m l (N-S), bestående av fem fångstgropar, belägna på 42-80 m inbördes avstsånd.
Fångstgroparna är runda, 3,5-4 m diam och 1-1,3 m dj. Flera har rektangulärt bottenplan. Samtliga har vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,3 m h.
Småkuperad moränmark övertvärad av en bäck. Skogsmark (barrblandskog).

Bebyggelselämningar efter fäbod, 800x30-330 m (VNV-ÖSÖ), bestående av minst nio husgrunder samt enstaka röjningsrösen och öppna ytor med gräsvall.
Husgrunderna är 5-10,5x4-6,5 m. Tre av dem har spismursrest, 2-3x1,5 m st och 1 m h. En av grunderna är en källargrund, 6,5x5 m (N-S) och 0,2-0,4 m dj, av jordvallar i N, Ö och V, 1-1,3 m br och 0,2-0,4 m h. Ingen vall i S.
Småkuperad moränmark. F.d. fäbodvall (gräsvall) i omgivande skogsmark (barrblandskog).

Den ungefärligt angivna myren mellan Fagmon L1947:6145 och fångstgropssystemet L1947:9788 har enligt flera sagesmän namnet Älgårdsmyren. Enligt bl a A Hamberg, Landvågen, som väl känner dessa marker, skall någon eller några fångsgropar finnas S om myren, närmare än L1947:9788. Marken är dock här starkt stenbunden och storblockig, likaså i skogsområdet Ö om myren. Sannolikt har L1947:9788 varit nanmgivande.

Bebyggelselämningar efter fäbod, 250x30-80 m (VSV-ÖNÖ), bestående av minst två husgrunder, samt enstaka röjningsrösen och en öppen yta med gräsvall.
Husgrunderna är 5,5-6x5-5,5 m. En har spismursrest, 2,5x2 m (Ö-V) och 0,45 m h, och källargrop i Ö, närmast rektangulär, 2,6x2 m (N-S) och 0,6 m dj.
Småkuperad moränmark. F.d. fäbodvall (gräsvall) i skogsmark (barrblandskog).

Bebyggelselämningar efter fäbod, 270x50-150 m (Ö-V), bestående av minst en husgrund, samt enstaka röjningsrösen och en öppen yta med gräsvall.
Husgrunden är rektangulär, 6,5x5 m (NNÖ-SSV) och 0,1-0,2 m h. Spismursröse i SV, närmast ovalt, 3x2,5 m och 0,25 m h.

Bebyggelselämningar efter fäbod, 400x30-300 m (NNV-SSÖ), bestående av minst en husgrund, samt enstaka röjningsrösen och en öppen yta med gräsvall.
Husgrunden är rektangulär, 8x6 m (NNÖ-SSV) och 0,2 m h. Plan inre yta, omgiven av väggvall, 0,4 m br och 0,2 m h.
Småkuperad moräbmark. F.d. fäbodvall (gräsvall) i skogsmark (barrblandskog).

Namnformen och avsaknaden av kartbelägg från före år 1903 talar för tillkomsttid efter år 1849.
Bebyggelselämningar efter fäbod, 220x20-110 m (VSV-ÖNÖ), bestående av minst tre husgrunder, samt enstaka röjningsrösen och en öppen yta med gräsvall.
Husgrunderna är 3-8x3-5 m. En har spismursrest, 3x2 m (Ö-V) och 0,5 m h. Delar från en järnspis ligger utanför en annan husgrund.
Småkuperad moränmark. F.d. fäbodvall (gräsvall) i skogsmark (barrblandskog).

Bebyggelselämningar efter fäbod, 380x60-200 m (NNÖ-SSV), bestående av minst en husgrund, samt enstaka röjningsrösen och en öppen yta med gräsvall.
Husgrunden är rektangulär, 7x6 m (NNV-SSÖ) och 0,1 m h. En plan inre yta omges av väggvallar, 0,2-0,3 m br. Knuttimrad, knutarna ännu synliga i hörnen.
Småkuperad moränmark med inslag av torvmark. F.d. fäbodvall (gräsvall) i omgivande skogsmark (barrblandskog).

Bebyggd. Namnformen och avsaknad av äldre kartbelägg talar för tillkomst efter år 1849.
Bebyggelselämning efter fäbod, 80x65 m (Ö-V), bestående av en källargrund, en öppen yta och en stående fäbodstuga.
Källargrunden är närmast kvadratisk, 5x5 m (SSV-NNÖ) och 0,1-0,25 m h. Inre yta, kvadratisk, 4x4 m (NNÖ-SSV) och 0,2-0,5 m dj. Ingång i SSV.
Enligt ekonomiska kartan 1971 och historiska ortofoton 1963 ska fäboden ha bestått av fler byggnader som vid inventeringstillfället år 2020 är fullständigt borttagna och enbart skönjbara som vegetationsskilnader. En möjlig trappsten är 12 m Ö om stående fäbodsstuga.
Svagt SSV-sluttande moränmark. F.d. fäbodvall (gräsvall) i omgivande skogsmark (hygge).

Inga ålderdomliga anläggningar föreligger. Äldre kartbelägg saknas.
Bebyggelselämning efter fäbod, 130x80 m (Ö-V), bestående av en husgrund(?) i form av ett spismursrest samt en öppen yta.
Spismursresten är rektangulär, 1x0,7 m (Ö-V) och 0,2 m h. N om spismursresten är ett tiotal stenar. Inga andra synliga spår efter husgrund.
Svagt SV-sluttande moränmark. Igenväxande f.d. fäbodvall (gräsvall) i omgivande skogsmark (barrblandskog respektive hygge).

Samma brukare från begynnelsen till 1920-talet bör innebära tillkomst efter år 1849.
Bebyggelselämning efter fäbod, inom ett område av 130x75 m (NV-SÖ), bestående av en husgrund.
Husgrunden är rektangulär, 7,8x4,8 m (VNV-SSÖ) och 0,1-0,3 m h, av övermossade grundstenar. Mitt på NV långsida är en spismur, kvadratisk, 1,7x1,7 m och 1,3 m h.

Belagd vid skattläggning år 1802 men N delen är ännu bebyggd.
Fäbodlämning, 500x275 m (NNV-SSÖ), bestående av fem husgrunder.
Husgrunderna, belägna i områdets S del, är kvadratiska och rektangulära, 3-9x2-5 m (NÖ-SV, VSV-ÖNÖ respektive VNV-ÖSÖ) och 0,2-0,4 m h. Flertalet är efter timrade byggnader men en uthusruin är reglad och brädfodrad.
Småkuperad moränmark. Igenväxande f.d. fäbodvall i omgivande skogsmark (barrblandskog).

Område med skogsbrukslämningar, 30x20 m (NNÖ-SSV), bestående av en lämning efter kolarkoja och en kolbotten efter resmila.
Kojlämningen i områdets NNÖ del är kvadratisk, 5x5 m (N-S)och 0,2 m h. I Ö är ett spismursröse, närmast runt, 3,5 m diam och 0,5 m h, med stenar, 0,15-0,4 m st, synliga i markskador.
10 m SSV om kojlämningen:
Kolbotten efter resmila, rund, 10 m diam och 0,3-0,5 m h. Jämn och plan yta. Omges ställvis av en ränna, 1 m br och 0,3 m dj.
Svagt V-sluttande sedimentmark angränsande till myr. Skogsmark (barrblandskog angränsande till hygge).

Timmeravlägg, 130x45 m (NV-SÖ). Markytan röjd och avplanad. Igenväxt vid 2020 års inventeringstillfälle.

Timmeravlägg, 140x30 m (NV-SÖ). Ytan röjd och avplanad.

Svag sluttning ner mot Långan. Skogsmark (granskog och lövsly).

Boplats med en utsträckning av ca 40 m (NV-SÖ) längs en vinterväg. Enstaka skörbrända stenar har hittats spritt utmed hela den aktuella sträckan. Sannolikt finns ytterligare skörbrända stenar som kan vara övertorvade. Spritt över hela ytan finns också enstaka avslag av vit kvarts. Tre avslag tillvaratogs 1977. Boplatsens läge är anmärkningsvärt, då hela den S delen är övertorvad av en myrmark. Organiskt material skulle kunna finnas.
Vid besiktning 20-05-12 kunde inga skörbrända stenar iakttagas.
Svagt SV-sluttande moränmark ner mot myr. Skogsmark (tallskog).

Skärvstensförekomst med en utsträckning av ca 160 m längst strandplanet. Enstaka skörbrända stenar har iaktagits.
Ingen ändrad bedömning 2020.
Flack strandplan intill brant sluttning. Skogsmark (barrskog)

Boplats, med en utsträckning av ca 180 m längs stranden. Skörbränd sten förekommer rikligt utmed hela sträckan, med en koncentration i S delen. På den NV delen av boplatsen förekommer måttligt med avslag av grå kvartsit. Tillvarataget 1977: på NV delen av boplatsen 22 bitar av slagen hård, glänsande grå kvartsit, 1 bit slipad skiffer (tånge till skifferdolk). I centrala delen av boplatsen 1 st kvartsavslag, 1 st kvartsspets, 5 bitar kalcinerat ben.
Ingen ändring av bedömning vid besiktning 2020.

Fäbodlämning, 125x75 m (NÖ-SV), bestående av tre husgrunder varav två är jordkällargrunder samt enstaka röjningsrösen.
Husgrunden , belägen i områdets centrala del, är rektangulär, 7x5,5 m (NÖ-SV). I V är ett spismursröse, närmast runt, 4 m diam och 0,5 m h, av 0,4-1 m st stenar.
De två jordkällargrunderna är belägna i N och NÖ, på kanten av en avsats.
Röjningsrösena, belägna på röjda åkerytor i områdets centrala del, är runda, 3-4 m diam och 0,3-0,5 m h, av 0,3-0,4 m st stenar.
I områdets SV del är en omrörd yta. Oklart syfte. Möjlig plats för uthusgrund.
Fäbodens N avgränsning övertväras av en stig (NV-SÖ) mot Bygget (L2020:5822) i SO.

Bebyggelselämningar efter fäbod, 155x115 m (V-Ö), bestående av minst en husgrund, samt enstaka röjningsrösen och en öppen yta med gräsvall och tre befintliga byggnader.
Husgrunden är rektangulär, 5,5x4,5 m (N-S). Väggvall bestående av förmultnat timmer, 0,3 m br och 0,1-1 m h. Uthusgrund.
Småkuperad moränmark. Igenväxande f.d. fäbodvall i skogsmark (barrblandskog).

Timmeravlägg, 190x30 m (NV-SÖ), bestående av en avplanad yta.

Timmeravlägg, 280x30 m (NNV-SSÖ), bestående av en avplanad yta.

Fossil åker, 140x110 m (NNÖ-SSV), bestående av flacka, öppna ytor som avbryts av enstaka tallbeväxta impediment. Odlingsytorna har ganska modern morfologi. Vid provstick med jordsond framkom ett 0,3 m tj matjordslager. Inga husgrunder påträffades.

Ödesböle, oregelbundet, 430 x 210-360 m (NV-SÖ), bestående av röjda åkerytor, ett fyrtiotal åkerterrasser och ett hundratal röjningsrösen. Inom angivet område finns mycket talrika lämningar av fossil åkermark, dock här och var, huvudsakligen i tre sänkor, åtskilda av smärre, icke odlade partier. Åkrarna begränsas av terrasskanter vars sammanlagda längd uppgår till 1700-1800 m. Terrasserna är 0,2-1,8 m h ( i regel 0,3-1 m h). De ligger i regel i åkrarnas nedre begränsning, men löper också ofta utför sluttningarna, i enstaka fall även i övre begränsningen. Den senare utgörs dock vanligen av mer eller mindre markerade åkerhak. Åkrarnas begränsning är i bland otydlig, särskilt i det S huvudpartiet.
En terrasskant i Ö partiet har vallform, ca 1 m h. Mellan två kanter, löpande utför sluttningen i det V partiet, bildas en fägatsliknande utsparning. Smärre partier sammanfaller med gräns för sentida åker. Denna är dock i regel ej terrassbegränsad och omfattar endast en mindre del av de ursprungliga ödesbölet. Spår av överodlade terrasser är skönjbara i fäbodåkern.
På holmen i fäbodåkern finns utom åkerterrasser vaga upphöjningar som skulle kunna ange platsen för ödesbölets bebyggelse.
Inom området finns ca 75-100 odlingsrösen, flertalet klart fossila men några sannolikt helt eller delvis sentida. Rösena är oftast små, 2-6 m diam och 0,2-1 m h. Ödesbölet har sannolikt varit ovanligt omfattande (flera gårdar?). Åkrarna är starkt igenväxta med grov skog, talrika ruttnande stora stubbar och vindfällen.
Småkuperad moränmark angränsande till myr. Skogsmark (granskog).

Stenbrott, ca 95x60 m (NÖ-SV) och Intill 1,8 m dj. I stenbrottet är det rikligt med skrotsten.

Stenbrott, ca 98x20-45 m (NÖ-SV) och intill 6 m dj. I stenbrottet är det måttligt med skrotsten.

Gårdstomt, ca 40x40 m (NÖ-SV), osäker utbredning. Inlagd efter storskifteskarta från år 1766. Bebyggd.

Område med röjningsrösen 130x90 m (NV-SÖ) enligt markering påregisterkartan. Beskrivning saknas.
Ej besökt vid revideringen 2013.

Boplats, Skärvstensförekomst. på en 75x8-15 m l sträcka (Ö-V) på strandplanet och i det övre strandhaket syns enstaka-måttligt med skörbränd sten. I den mellertsa delen finns 5 koncentrationer av skörbränd sten. På platsen tillvaratgs år 1985 en skrapa och 9 avslag av kvarts.

Torp, uppgift om, ca 20x20 m (NV-SÖ). Inlagd efter åkerdelningskarta från 1762. Vid revideringen 2013 fanns inga lämningar kvar efter torpet.
Enligt tidigare beskrivning:
Område med röjningsrösen 190x110 m (Ö-V) enligt markering på registerkartan. Beskrivning saknas.

Ej besökt vid revideringsinventeringen år 2013. För beskrivning se inskannat PDF-dokument.

För beskrivning av lämningen se Inventeringsbok under Dokument och bilder.

Slaggförekomst, uppgift om. Inom det markerade området ska det, enligt lokalbefolkningen, finnas slagg under odlingsröset i åkerholmen . Dessutom brukar det komma upp slagg då åkern runt holmen plöjs. Något slagg kunde intte hittas men jorden runt åkerholmen innehåller stybb och små träkolsliknande bitar, troligen skiffervittringsprodukter.
En mosse ca 1 km Ö om platsen kallas allmänt för Malmtäktsmyra.
Ej besökt vid revideringen 2013.
Småkuperad, silurmorän invid bäckdal. Åker och åkerholme.

Område med fossil åkermark, ca 265x210 m (Ö-V), bestående av minst 25 röjningsrösen samt spår av fossil åkermark.
För fullständig beskrivning se inskannat PDF-dokument.
S - Ö-sluttande moränmark. Igenväxande fäbodvall.

Fossil åker, ca 335x200 m (N-S), bestående av åkerterrasser och röjningsrösen.
Åkerterrasserna är 0,1-1 m h (i regel 0,2-0,4 m h), som i stort sett tydligen begränsat ett sammanhängande åkerfält.
Röjningsrösena förekommer sporadiskt, huvudsakligen vid terrasskanterna. I N delen är ett större röjningsröse, 10 m diam och 1,2 m h.
Platsen har i senare tid nyttjats som fäbodvall, fram till 1930-talet, varvid en del äldre lämningar blivit sönder- och överodlade. Platsen har även varit permanent bebodd kring sekelskiftet 1900.
Kleven omnämns första gången år 1487: "een ødis gard som hether Kleeff".
På platsen är idag 3 stående byggnader, 1 jaktstuga samt 2 dass, belägna intill den skogsbilväg som korsar området.

Fäbod, utsträckning ca 180x100 m (VNV-ÖSÖ), bestående av 1 husgrund, 1 källargrund, 13 röjningsrösen och röjd yta.
Husgrunden är 5x4 m (NNV-SSÖ) och bestående av delvis synlig syllstensrad, 0.1-0.2 m h och 0.2 m br. I ÖNÖ spismurshäll, 1.7x1.5 m st.
9 m NNV om husgrunden är:
Källargrund, 3x3 m (NNÖ-SSV), ingrävd i N-sluttning. Kallmurade väggar, 0.4-0.8 m h.
Röjningsrösena är 2-3 m diam och 0.5-1.8 m h och i allmänhet kraftigt övermossade.
S-sluttning av moränhöjd. Igenväxande vall i V och skogsmark med granskog i Ö.

Fossil åker, 50x40 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 6 övertorvade röjningsröse, 1-2 m diam och 0.1-0.7 m h, runt kanten på en igenväxt åker. Åkern begränsas av ett grunt dike i SÖ och NV. I NNV finns rester efter en trägärdesgård.

Torvtäkt, ca 650x350 m (NV-SÖ), bestående av olika stora och 0.2-0.7 m djupa gropar. Inom området är även minst 5 torvladuruiner samt rester av torrhässjor.
Se även Marieby 57.

Fäbod, ca 110x50 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund och minst 7 röjningsrösen.
Husgrunden är 6x4 m (NNÖ-SSV), bestående av jordvallar, 0.7-1 m br och 0.2-0.4 m h. I NNÖ delen är ett spismursröse, 2x1.6 m (VNV-ÖSÖ) och 1.3 m h, av 0.2-0.7 m st stenar.
Det största röjningsröset är rektangulärt, 3.5x3 m (N-S) och 0.5 m h, det minsta är runt, 2.5 m diam och 0.3 m h.
Flack och småkuperad moränmark. Skogsmark (granskog).

Fäbodlämning, ca 50-90x50-60 m (N-S), bestående av 1 spismursröse, minst 1 röjningsröse och röjd yta.
Spismursröset är närmast kvadratiskt, 2x2 m (ÖSÖ-VNV) och 0.8 m h, av 0.2-0.6 m st stenar, ställvist kallmurad.
Röjningsröset är närmast oval, 4.5x3 m (NNV-SSÖ) och 0.8 m h, av 0.1-0.5 m st stenar.

Fäbodlämning, osäker utbredning, ca 75x50 m (Ö-V), bestående av 1 hoprasad fäbodstuga, minst 2 röjningsrösen och 1 osäkert röjningsröse eller möjligen husgrund.
Fäbodstugan är 7x5.2 m st (Ö-V).
Röjningsrösena är 4 m diam och 0.5 m h respektive 1.5 m diam och 0.4-0.5 m h. Det osäkra röjningsröset är 5 m diam och 0.2-0.4 m h.
Enligt uppgift är fäboden från mitten av 1800-talet.

Torplämning, osäker begränsning, ca 30x25 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund, ca 6x6 m (NÖ-SV) med spisröse i NÖ delen, 2x2 m st och 0.7 m h.

Fossil åker, ca 120x50-100 m (NÖ-SV), bestående av minst 10 röjningsrösen.
Röjningsrösena är närmast runda, 1-2 m diam och 0.3-0.4 m h.
N- och S-sluttande moränmark. Skogsmark (granskog).

Fossil åker, ca 80x30-50 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 9 röjningsrösen.
Det största röjningsröset är 4x0.5-2.5 m (Ö-V) och 0.6 m h.
Det minsta röjningsröset är runt, 1 m diam och 0.1-0.2 m h.
Enligt Skog och Historia skall det även finnas en husgrund inom området, denna återfanns ej vid granskningen.

Fäbodlämning, ca 130x70 m (NV-SÖ), bestående av ca 15 röjningsrösen.
Det största röset är runt, 3.6 m diam och 0.9 m h, det minsta röset är ovalt, 2.2x1.1 m (NNV-SSÖ) och 0.3 m h.
Svagt NNÖ-sluttande moränmark. Skogsmark/igenväxande ängsmark (gran- och tallskog).
Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare var det kor på fäboden sista gången år 1899.

Område med fossil åkermark, 400x30-90 m (NV-SÖ), bestående av ett röjningsröseområde. I området är minst 15 röjningsrösen. Dessa är runda, eller närmast runda, 1.6-8 m diam och 0.8-1.7 m h, av 0.2-0.6 m st stenar.

Torplämning, ca 190x30-110 m (ÖSÖ-VNV), bestående av 2 husgrunder, 1 grop, minst 16 röjningsrösen och röjda ytor.
Den ena husgrunden är 9x4 m (ÖSÖ-VNV), bestående av gjutna block.
Den andra husgrunden är 8x5 m (ÖSÖ-VNV), bestående av jordvallar och övermossade syllstenar. I NNÖ del är ett spismursröse, 1,5x1,5 m och 0,5 m h. I NÖ del är en grop, 3x2 m och 0,6 m dj.
Gropen är rektangulär, 2,8x2,5 m och 0,6 m dj.
Röjningsrösena är i varierande form, 1-5,5x2-5 m st och 0,3-1,4 m h.
Enlig skog och historia skall på platsen finnas en sten med inristningen "1921", denna återfanns ej vid granskningen.

Fossil åkermark, bestående av ett röjningröseområde, ca 220x60-80 m (NV-SÖ). I området är ca 15 röjningsrösen samt 1 stengärdesgård. Röjningsrösena är närmast runda, 1.5-2 m i diam och 0.3-0.4 m h, av 0.2-0.4 m st stenar. I några fall lagda kring större jordfasta block. Stengärdesgården är 18 m l (NNV-SSÖ), 0.6 m br och 0.5 m h, bestående av 0.2-0.5 m st stenar.

Torplämning, ca 350x50-130 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 1 husgrund, 1 källargrund samt minst 4 röjningsrösen.
Husgrunden är 6.5x5 m (NNV-SSÖ), bestående av syllstenar. I den NNV delen är ett spismursröse, 1.5x1.5 m och 0.8 m h, bestående av 0.2-0.4 m st stenar. Grunden är tätt beväxt med smågran.
7 m N om husgrunden är:
Jordkällaregrund, 5x3 m (NNV-SSÖ), bestående av en grop, 3x3 m och intill 0.4 m dj. Omgiven av en vall i SSÖ och NNV, 2 m br och intill 0.5 m h.
Röjningsrösena är närmast rektangulära-närmast runda, det största är 7x2.2 m (VNV-ÖNÖ) och 0,5 m h. Det minsta är närmast runt, 2.3 m diam och 0.3 m h.
Ej besökt vid revideringen 2013.
Småkuperad och Ö-sluttande moränmark. Skogsmark, blandskog samt igenväxande åker/hagmark.

Torvtäkt, uppgift om, 130x60 m (NNV-SSÖ).
Enligt Skog- och historiainventeringen ska det finnas ett flertal diken och försänkningar.

Torplämning, ca 60-110x170 m (NV-SÖ), bestående av 2 husgrunder, 12 odlingsrösen och 1 odlingsterrass.
Den ena husgrunden är 6x5 m (NV-SÖ), med till största delen övertorvad stengrund. I SSV synlig.
25 m VSV om denna är:
Husgrund, 3.5x3.5 m, övertorvad stengrund. Grund efter lada enligt Skog och historias uppgiftslämnare.
Röjningsrösena är mestadels 2-4 m diam, det största 17x3.5 m st och 0.5-1 m h. Mestadels övertorvat.
I ÖSÖ finns en odlingsterrass, 27 m l och 0.3 m h.
I NV och NÖ begränsas området av stengärdsgård.
SÖ-sluttande moränmark. Hagmark med enstaka lövträd. Granskog i NV.

Område med röjningsrösen, ca 100x40 m (NÖ-SV), bestående av minst 7 röjningsrösen, närmast runda, ca 1-3.7 m diam och 0.3-0.7 m h. Röjningsrösena är glest belägna inom ytan.

Torplämning, ca 30x30 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund och 1 brunn.
Husgrunden är rekangulär, 6x5,5 m (NNÖ-SSV) och består av ställvis kallmurade syllstenar i den SSV och VNV delen. I det SSÖ hörnet är ett spismursröse, 2x2 m och 1,2 m h, av 0,1-0,7 m st stenar.
10 m NNÖ om husgrunden är:
Brunn, rund, 5 m diam och 2,5 m dj.
Enligt tipslämnaren var de Bykvist som bodde på torpet. De flyttade senare till Amerika.
Ej besökt i samband med revideringen 2013.
Avsats på V-sluttande moränås. Skogsmark/åkermark (blandskog).

Fäbodlämning?, ca 100x20-40 m (Ö-V), bestående av 1 husgrund och minst 15 röjningsrösen.
Husgrunden är 5x3 m (NV-SÖ) bestående av en grop, 3x2 m (NÖ-SV), 0.3-0.5 m dj, på den SV kanten är en jordvall, 1 m br och 0.4 m h, på den NV kanten är upplagda stenar, 1.2 m br oc h0.4 m h, av 0.1-0.3 m st stenar.
Röjningsrösena är närmast runda, 0.5-3 m diam och 0.1-0.8 m h. Några av rösena är skadade av markberedningen.
Småkuperad moränmark, kanten av S-sluttning. Skogsmark (föryngringsyta).

Torplämning, ca 100x30-70 m (NÖ-SV), bestående av minst 5 röjningsrösen och röjda ytor.
Det största röjningsröset är rektangulärt, 3,5x1,7 m (Ö-V) och intill 0,5 m h, det mista är runt, 1,2 m diam och 0,2 m h.
Enligt Skog och Historia skall det även finnas en husgrund med spismursröse på platsen, denna återfanns inte vid granskningen.
Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare skall en som hette Tandlund bott på torpet.

Torplämning, ca 110x50 m (NV-SÖ), bestående av minst 2 husgrunder och igenväxande hagmark.
Den ena husgrunden är 7x3.5 m (ÖNÖ-VSV), bestående av övermossade syllstenar. Spismursrest? i det ÖSÖ hörnet.
4 m V om denna är:
Husgrund, 4x4 m (ÖSÖ-VNV), ingrävd i en slänt, 0.5 m dj. I det ÖNÖ hörnet är en spismursrest?, 1x1 m och 0.2-0.4 m h. Grunden är förstörd i den SV delen av en väg.

Skjutbana, 47x15 m (NNÖ-SSV), bestående av 2 skjutplatser och 1 blindering och röjd yta.
Blinderingen består av en vall, 9 m l (ÖSÖ-VNV), 3 m br och 0.6 m h, av sten och jord. Blinderingen är i NNÖ delen.
Skjutplatsen är 10-12 m l (ÖSÖ-VNV), 1-2 m br och 1 m h av kallmurade, 0.4-0.9 m st stenar. Skjutplatserna är i SSV delen.
Efter kanterna på den röjda ytan, som motsvaras av områdets storlek, är stenar lagda.
Skjutbanan anlades, enligt tipslämnaren, i början av 1800-talet.
Krön och NNÖ-sluttning av moränås. Skogsmark (gran- och tallskog).

Torplämning, ca 55x25-40 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 husgrund och minst 1 röjningsröse.
Husgrunden är 5,5x5 m (NV-SÖ), bestående av övermossade syllstenar, 0,2-0,3 m st. Spismursröse i V del, 2x2 m (NV-SÖ) och 0,8 m h av 0,2-0,8 m st stenar.
Röjningsröset är rektangulärt, 3x2,5 m (NÖ-SV) och 0,7 m h av 0,3-0,7 m st stenar.
Enligt skog och historias tipslämnare bodde Jonas och Britta Palm på torpet under 1870-talet. De var dagtorpare i Kläppe.

Fäbodlämning, ca 65x50 m (NÖ-SV), bestående av minst 1 husgrund.
Husgrunden är 6x5.5 m (N-S), bestående av övermossade syllstensrader, 0.2-0.3 m br och 0.1 m h. I SSÖ del är ett spismursröse, 1.2x1.2 m och 0.8 m h, av 0.3-0.5 m st stenar, samt enstaka tegelstenar.
Enligt Skog och historia skall det finnnas en kallkälla och en husgrund på platsen, dessa återfanns ej vid granskningen.
Svagt V-sluttande moränmark. Skogsmark (igenväxande ängsmark, granskog).

Fäbodlämning?, ca 120x40-50 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund? och minst 2 röjningsrösen.
Husgrunden? består av en 3.7 m l (NV-SÖ) syllstensrad?, av 0.5-0.7 m st stenar. Intill finns enstaka brädrester.
Det större röjningsröset är rektangulärt, 3.5x2.8 m och det mindre röjningsröset är runt, 2.5 m diam och 0.3 m h.

Torplämning, ca 50x30 m (NNV-SSÖ), bestående av 1 husgrund och 1 källargrop?. Husgrunden är möjligen 5x4 m (NV-SÖ) med spismursröse i Ö hörnet. Invid spisröset är tegelstenar upplagda. Grop i mitten, 1.5 m diam och 0.4 m dj. Invid och NÖ om husgrundne är en källargrop?, 4x4 m och 0.5-1 m dj. I gropen är ett flertal 0.3-0.5 m st stenar samt plåtskrot. Inom angivet område är även åkerytor.
Flack moränförhöjning omgiven av sankmark. Skogsmark (gran- och björkskog).

Fäbodlämning, 40x20 m (N-S), bestående av 1 spisröse och minst 2 röjningsrösen. Spisröset är 1.5x1.1 m (Ö-V) och 0.8 m h, bestående av 0.3-0.6 m st stenar. En gran växer i NV del. Röjningsrösena är 4-4.5 m diam och 0.8-1 m h.
Småkuperad moränmark. Skogsmark (granskog) gränsande till åkermark.

Torplämning, ca 60x55 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 2 husgrunder och minst 6 röjningsrösen.
Husgrunderna är 6-6.5x2.5-5 m, varav 1 består av glest lagda och övermossade syllstenar, 0.2-0.4 m st. Den andra grunden är ingrävd i en SV-sluttning, intill 0.4 m dj och omgiven av vallar i NÖ-NV, vallarna är 1-1.4 m br och 0.1-0.5 m h. Öppning i SV.
Röjningsrösena är oregelbundna, 2-8 m st och 0.3-1 m h.
Flack och SV-sluttande moränmark. Skogsmark gränsande till åker- och tomtmark (gles tallskog).

Torplämning, ca 140x20-70 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 1 husgrund och minst 20 röjningsrösen.
Husgrunden gick ej att avgränsa vid granskningstillfället på grund av riklig vegetation. Dock observerades stock- och plankrester på platsen.
Röjningsrösena är närmast runda, 1-4,5 m diam och 0,3-1,2 m h.
Husgrunden är på en avsats i SV-sluttande moränmark, i övrigt svacka och sluttningar mellan morånåsar. Föryngringsyta (tallplantering).

Stenbrott, ca 20x15 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 3 gropar, 4-7x4-7 m och 0.8-2.2 m dj. I den SV delen är lösa granitblock.
Kuperad moränmark i V-sluttning. Skogsmark (barrskog).

Torplämning, ca 45x30-40 m (NV-SÖ), bestående av minst 1 husgrund.
Husgrunden består av ett spismursröse, 2.5x2 m (NÖ-SV) och 0.5-0.6 m h.
Svag SÖ-sluttande moränmark. Igenväxande tun/skogsmark (blandskog).

Fäbod, ca 80x60 m (NÖ-SV), bestående av minst 6 röjningsrösen och röjd yta.
Röjningsrösena är runda, 2-4 m diam och 0.5-1.2 m h.
Närmast flack moränmark. Skogsmark/igenväxande odlingsmark (gran- och lövskog).

Område med röjningsrösen, ca 35x35 m (NV-SÖ), bestående av minst 9 röjningsrösen, runda eller närmast runda, 1,5-3 m diam och 0,6-1 m h.
SSV-sluttande och småkuperad moränmark. Skogsmark, föryngringsyta (barrskog).

Torplämning?, 125x60 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 2 husgrunder, 1 källarruin och minst 17 odlingsrösen.¿
Den ena husgrunden är 3,5x3,2 m (NÖ-SV) och ingrävd i en SSV-sluttande backe, 0,1-0,6 m dj, i den NNÖ delen är stenar och tegelstenar.
14 m VNV är:
Husgrund, 6x3 m (NÖ-SV), bestående av övertorvade syllstenar i SV delen, samt försänkt golvplan, 0,2-0,3 m dj.
16 m NNÖ om den första husgrunden är:
Källarruin, 7x3,5 m (VNV-ÖSÖ) och 2,8 m h, ingrävd i ÖSÖ sluttning. Källarruinen består av kallmurade stenväggar, knuttimrad gavel, raserat brädtak samt i den innersta delen, kilmurat stentaksvalv. Ingång i ÖSÖ.
Odlingsrösena är runda eller oregelbundna, 0,9-10 m diam och 0,3-0,9 m h.

Torplämning, ca 60x40 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund och en stående lada. Husgrunden är rektangulär, 5.4x5.3 m (NNV-SSÖ), bestående av syllstenar, förmultnade syllstockar och diverse bräd- och stockrester. Den stående ladan har en ristning ovanför dörren, "1841" och "19/8". I området är spridda stock- och brädrester.
Avsats på lågt krön i svagt kuperad moränmark. Skogsmark som gränsar till åkermark (blandskog).

Fäbodlämning, 70x55 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 4 husgrunder och enstaka röjningssrösen.

Fäbodlämning, ca 120x90 m (NÖ-SV), bestående minst 1 husgrund, 1 jordkällare, 1 grop samt minst 1 röjningsröse.
Husgrunden är 7.8x6 m (NÖ-SV), bestående av syllstenar, 0.2-0.3 m st och en svag försänkning, 0.1 m dj. I den NV delen är en spismursrest, 1.6x1.6 m och 0.9 m h, av 0.1-0.7 m st stenar.
7 m ÖNÖ om husgrunden är:
Jordkällare, 3.8x3.4 m (ÖNÖ-VSV), ingrävd i en ÖNÖ sluttning, bestående av kallmurade väggar och 5 knuttimrade stockvarv. Öppning i ÖNÖ. Vid öppningen är ett årtal, 1895.
3 m N om jordkällaren är en:
Grop, närmast rektangulär, 4x3 m och 0.8 m dj. I N och S del är vall, 0.6-1 m br och 0.2-0.3 m h.
Röjningsröset är runt, 6 m diam och 1.5 m h.
Husgrunden, jordkällaren och röset är på en mindre moränås (N-S), i övrigt närmast flack moränmark. Skogsmark (blandskog).

Område med röjningsrösen, ca 130x10-30 m (NV-SÖ), bestående av minst 20 röjningsrösen, varierande form, ca 1-25x1-8 m st och 0.3-0.6 m h.

Fossil åker, ca 190x40-60 m (N-S), bestående av minst 8 röjningsrösen.
Rösena är närmast runda, 2-5 m diam och 0.5-0.9 m h.
Inom området är svåravgränsade och otydliga åkerytor.

Fäbodlämning, ca 40x30 m (NÖ-SV), bestående av minst 2 röjningsrösen och 1 igenväxande röjd yta. Röjningsrösena är runda, 3.1-3.8 m diam och 1-1.4 m h.

Område med 2 husgrunder och 3 röjningsrösen, 70x50 m (NNV-SSÖ). Husgrunden är 6.3-6.4x4.8 m, bestående av syllstenar. Röjningsrösena är rektangulära, 9-10x3-7 m (NNV-SSÖ) och 0.6-1.1 m h.
Avsats i V-sluttande moränmark. Impediment i åkermark.

Fäbodlämning?, inom ett ca 140x80 m st område (N-S), bestående av 1 husgrund och åtminstone 1 röjningsröse.
Husgrunden är rektangulär, 7x5.6 m (N-S), av övertorvade grundstenar, kännbara vid sondning. Ett trasigt plåtkärl ligger i grunden.
Röjningsröset utgörs av ett stenblock med upplagda mindre stenar på ovansidan.

Fäbodlämning, ca 250x50-100 m (ÖNÖ-VSV), bestående av minst 1 husgrund och minst 10 röjningsrösen.
Husgrunden är 5x4 m (N-S), bestående av en förmultnad syllstock och en spismursrest. Spismursresten är 1.5x1.5 m och 1 m h, bestående av 0.3-0.5 m st stenar.
Röjningsrösena är närmast runda, 1.2-8.8 m diam och 0.3-0.8 m h.
Enligt uppgift skall fäbodstugan blivit flyttad från platsen 1914.

Fäbodlämning, ca 60x20-40 m (N-S), bestående av 1 spismursröse och röjda ytor.
Spismursröset är rektangulärt, 2.7x1.6 m (NNÖ-SSV) och 0.6 m h, av mestadels flata kalkstenar, 0.2-0.4 m st. Invid spismursröset är en bearbetad timmerstock samt några rostiga kärl och sågblad.
Fäboden flyttades i början av 1900-talet från platsen för Lockne 327 till nuvarande plats.. Fäboden upphörde 1935.

Fäbodlämning, ca 160x100 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 1 husgrund och 16 röjningsrösen.
Husgrunden är 5x4.5 m (Ö-V), bestående av ställvis synliga 0.2-0.3 m st syllstenar. I SÖ del är ett spismursröse, 1.5x1.5 m och 0.7 m h, kallmurat av 0.2-0.4 m st stenar.
Röjningsrösena, som till största delen är belägna i områdets ytterkanter, är av varierande storlek och form, det största är kvadratiskt, 2x2 m och 1.2 m h, det minsta är runt, 1.1 m diam och 0.3 m h.

Område med torvtäckt, 360x100 m (NV-SÖ), bestående av minst 23 täktgropar, bankar för räls och väg. Täktgroparna är 60-80 m l och 4-23 m br och 0.4-1.2 m dj. Bankarna belägna mellan täktgroparna är 60-80 m l (NÖ-SV), 2-2.3 m br och 0.5-0.7 m h. Bankar för väg, mitt i området, är 280 m l (NV-SÖ) och 2.9-3.3 m br och 0.5-0.7 m h. I områdets SÖ del är två brädhögar samt stolprester av torkställningar.

Fäbodlämning, 30x30 m (Ö-V), bestående av 1 ruin efter fäbodstuga och minst 2 stenrösen.
Ruinen är 6x4 m (Ö-V), med stående timmerväggar.
Stenrösena är 1.5 m diam och 0.3 m h respektive ca 3x2 m st och 0.6 m h, det större upplagt invid jordfast block.
SÖ delen av åsrygg, nära myr. Skogsmark (barrskog med inslag av löv).

Torplämning, ca 50-220x50-160 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund, 1 husgrund?, 1 laduruin, 1 jordkällare och minst ca 40 röjningsrösen.
Husgrunden är 6x5 m (Ö-V), bestående av syllstenar, ställvis kallmurad, 0.3 m br och 0.4-0.6 m h.
Husgrund? är 4x3.5 m (Ö-V), bestående av syllstenar, intill 0.5 m br och 0.1-0.5 h, av 0.3-0.4 m st stenar.
Laduruinen är 5.5x5.5 m, bestående av 9 stående stockvarv, inrasat tak.
Jordkällaren är i direkt anslutning till laduruinen, under körbro, är 3x2.5 m (NNÖ-SSV) och 1.2 m h, bestående av kallmurad sten, ställvis inrasad. Öppning i NNÖ.
Röjningsrösena är i varierande form och storlek, det största är rektangulärt, 10x6.5 m (NÖ-SV) och 1.3 m h, det minsta är runt, 0.6 m diam och 0.2 m h.

Torplämning, ca 90x90 m (N-S), bestående av minst 2 husgrunder, 1 stående lada, ca 20 röjningsrösen och röjda ytor, med diffusa terrasskanter och åkerhak.
Den ena husgrunden är rektangulär, 9.5x5.5 m (VNV-ÖSÖ), bestående av kraftigt övertorvade sten- och jordvallar, 1 m br och 0.2-0.5 m h, med enstaka stenar synliga i ytan, 0.3-0.5 m st. I den NNÖ delen är en övertorvad spismursrest, 0.8 m h. I NV del är två större stenar och en myrstack.
Den andra husgrunden är kvadratisk, 6x6 m, bestående av syllstensgrund av 0.1-0.4 m st stenar och en betongplatta, 5.7x2.1 m (Ö-V).
Ladan är 5x5 m och timrad, ovanför ingången är "1864" inristat.
Röjningsrösena varierar i form och storlek, det största är rektangulärt, 4x4 m och 0.7 m h, det minsta är runt, 1.2 m diam och 0.2 m h. Några av röjningsrösena är upplagda mot jordfasta stenar.
Ställvis på de röjda ytorna är diffusa terrasskanter? och åkerhak?.
Enligt Skogs och Historias uppgiftslämnare skall detta vara ett knekttorp. Enligt historik ur Lockne hembygdsförenings skriftserie nr. 11 skall soldaten på torpet ha hetat Olof bergman, f. 1811 och d. i TBC 1846. Enligt samma källa är torpet ej omnämnt i några handlingar från den tiden. Torpet är troligen från början av 1800-talet.

Fäbodlämning, ca 100x40-30 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund?, 1 grop, 1 stengärdsgård och minst 2 röjningsrösen.
Husgrunden? är kvadratisk, 4x4 m (NV-SÖ) och består av en grop, intill 0.7 m dj.
Gropen är närmast rund, 2 m diam och 0.7 m dj.
Stengärdsgården är ca 20 m l, 1m br och 0.5-1 m h, bestående av 0.3-1 m st stenar.
Det ena röjningsröset är närmast runt, 4 m diam och 0.3 m h. Det andra är rektangulärt, 8.3x3.8 m (NNÖ-SSV) och 0.8 m h.
Närmast flack moränmark. Skogsmark gränsande till hygga i SV och i NÖ gränsande till planterad åkermark (blandskog).

Torvtäkt, ca 150x50 m (NNÖ-SSV), bestående av torvbrytningsgropar i olika form och storlek.
Närmast flack morän- och myrmark. Skogsmark (tall- och lövskog).

Fäbodlämning, 60x45 m (NÖ-SV), bestående av minst 2 husgrunder och igenväxande hagmark.
Den minsta husgrunden är 4.5x3.5 m (NNÖ-SSV) och ingrävd i NNÖ-sluttande moränås. Förmultnade stockrester i NNÖ-ÖSÖ-VNV-delarna.
29 m VNV om denna är:
Husgrund, 6.3x4.4 m (ÖSÖ-VNV), bestående av övermossade syllstenar, 0.4-0.5 m st. I den VNV delen är spismursröse?, 4x3 m och 0.3 m h av 0.2-0.5 m st stenar. På spismursröset iakttogs även 5 st tegelstenar. På och omkring husgrunden är förmultnade brädor samt diverse järnskrot.
Vid revideringen 2013 konstaterades den ingrävda husgrunden vara en jordkällare. Platsen är skyltad Nybodarna.

Fäbodlämning, 120x60 m (NV-SÖ), bestående av 1 spisröse, 1 grop och röjningssten upplagd i vall. Spisröset är 1.6x1.6 m och 0.8 m h. Gropen är närmast rektangulär, 2.1x1.5 m (Ö-V) och 0.6 m dj, ställvis vall kring kanten, intill 0.2 m h och 1-1.2 m br, sten i S delen, 0.6 m st.

Torplämning, ca 100-170x80 m (N-S), bestående av minst 1 husgrund, och 1 halvmåneformad stenkonstruktion.
Husgrunden är 8.5x6 m (NNV-SSÖ), bestående av kraftigt övertorvade syllstenar. I grunden är trärester och takpannor.
Den halvmåneformade stenkonstruktionen är 7 m l och 1 m h, av 0.3-0.7 m st kallmurade stenar.
Torpet är från senare delen av 1800-talet och hon som bodde där hette Amanda Edholm enligt Skog och historia.
Svag SV-sluttande moränmark. Igenväxande röjd mark. Skogsmark (lövskog).

Fäbodlämning, ca 90x70 m (NÖ-SV), bestående av minst 1 husgrund och minst 10 röjningsrösen.
Husgrunden är 6.5x3.5 m (ÖSÖ-VNV, bestående av övertorvade syllstenar och syllstock. I husgrunden är en spismursrest, 1.5x1.5 m och 0.9 m h.
Röjningsrösena är runda eller närmast runda, 1.8-5 m diam och 0.6-1.2 m h, av 0.2-0.7 m st stenar.
Flack och svagt NNÖ-sluttande moränmark. Skogsmark och igenväxande hagmark (granskog).

Fäbodlämning, ca 130x15-50 m (NÖ-SV), bestående av 1 röjningsröse.
Röjningsröset är rektangulärt, 2x1 m (NÖ-SV) och 0.5 m h, av 0.2-0.4 m st stenar.
Svagt NÖ-sluttande moränmark. Skogsmark/igenväxande vall (blandskog).

Torplämning?, ca 160x40-60 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 1 husgrund och 1 källargrund.
Husgrunden är 7x5.5 m (NV-SÖ), bestående av övertorvade syllstenar. I den NÖ delen är en spismursrest, 2.5x2.5 m och 0.8 m h av 0.2-0.7 m st stenar.
Källargrunden, 11 m ÖSÖ om husgrunden, är 4.5x3.5 m (ÖNÖ-VSV). Ingång från ÖNÖ. Källaren är ingrävd i en svag ÖNÖ-sluttning.
Ej besökts vid revideringen 2013.
Kuperad och VSV-sluttande moränmark. Skogsmark och igenväxande åker/hagmark, gran- och tallskog.

Fäbodlämning, ca 270x130-200 m (NÖ-SV), bestående av minst 2 husgrunder samt igenväxande odlingsmark.
Husgrunderna är 5-7x3.5-5 m. Den ena grunden består av förmultnade syllstockar, den andra består av syllstenar samt en spismursrest, 1.5x1.5 m och 0.6 m h, av 0.2-0.5 m st stenar.
Den igenväxande odlingsmarken är troligen från en sentida användning av området.
Flackt och SÖ-sluttande moränmark. Skogsmark/igenväxande odlingsmark (blandskog).

Röjningsröseområde, 50x30 m (Ö-V), bestående av minst 3 röjningsrösen. Röjningsrösena är närmast runda, 2-2.5 m diam och 0.3 m h, av 0.2-0.3 m st stenar.

Fossil åker, ca 120x40-70 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 10 röjningsrösen.
Rösena är närmast runda, 2-3 m diam och 0.3-0.8 m h, av 0.1-0.6 m st stenar. Några av rösena är lagda mot jordfasta block.

Torplämning, ca 50x30 m (NÖ-SV), bestående av 2 husgrunder och 1 brunn.
Den ena husgrunden är 13x5 m (ÖNÖ-VSV), bestående av syllstenar, 0.3-0.7 m st. I N delen är en betongtrappa. I V delen är en grop, intill 0.7 m dj. I SÖ delen är ett spismursröse, 3x2 m (NNV-SSÖ) och 0.2-0.7 m h, av kallmurad sten.
Den andra husgrunden är 10x9 m (ÖNÖ-VSV), bestående av syllstenar. I S delen är ställvis betonggolv.
Brunnen är 1 m diam och 1.7 m dj, stensatt.

Område med röjningsrösen, ca 190x40-70 m (VNV-ÖSÖ), bestående av minst 5 röjningsrösen, det största är rektangulärt, 9.5x2.5 m (NNÖ-SSV) och 0.6 m h, det minsta är runt, 1 m diam och 0.2 m h. Röjningsrösena är glest belägna inom en otydlig odlingsyta.

Torvtäkt, uppgift om, 110x40 m (NV-SÖ). Enligt Skog- och historiainventeringen ska det finnas ett flertal försänkningar över hela området.

Fossil åker, ca 180x80-100 m (ÖSÖ-VNV), bestående av minst 10 röjningsrösen och oregelbundna röjda åkerytor. Tre av röjningsrösena är ställvis lagda som stödmurar i terraskanter, 9-30 m l och 0,4-2 m h. De övriga röjningsrösena är 1-6 m st och 0,4-0,7 m h.
SSV-sluttande småkuperad moränmark. Igenväxande odlingsmark, enbuskar och lövsly.

Torvtäkt, ca 100x50 m (N-S), bestående av täktgropar i varierande form, storlek och djup.
Enligt Skogs och Historias uppgiftslämnare pågick torvbrytningen på denna plats under slutet av 1800-talet och i början av 1900-talet.

Fäbodlämning, ca 85x60 m (NV-SÖ), bestående av 2 husgrunder och igenväxande vall.
Den ena husgrunden är 9x5,5 m (NNV-SSÖ), bestående av syllstenar, i mitten är ett spismursröse, närmast rektangulärt, 3x2,5 m (Ö-V) och 0,5-0,7 m h.
Den andra husgrunden är 6x5 m (NÖ-SV), bestående av en ingrävning i en ÖSÖ-sluttning, intill 0,8 m dj, omgiven av vall i NV-NÖ och SV, 1-2 m br och 0,3-0,5 m h.
Huvudsakligen SÖ-sluttande, småkuperad, moränmark. Skogsmark, blandskog.

Fäbod, ca 80-260x50-125 m (NÖ-SV), bestående av 1 spismursröse och igenväxande odlingsmark.
Spismursröset är 1,2x1,5 m och 0,6 m h.
Svagt SV-sluttande moränmark. Igenväxande odlingsmark omgiven av skogsmark, granskog.

Lägenhetsbebyggelse, torplämning, ca 25x20 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund och 1 röjningsröse.
Husgrunden är 4,3x4,3 m (NNÖ-SSV), bestående av jordvallar, 1 m br och 0,2 m h.
Röjningsröset är närmast rektangulärt, 5,5x3,5 m (NÖ-SV) och 0,5 m h, av 0,2-0,4 m st stenar.
Torpet brukades mellan åren 1800-1879.
Den siste torparen på platsen var gratialist Jonas Meijberg.

Skyttepaveljong och skjutbana, bestående av 1 husgrund, 1 skjutvall, 1 blindering? och 1 flaggstångsfundament.
Husgrunden (skyttepaveljongen) är 11x8,5 m (NÖ-SV), bestående av 5 syllstenar. Intill husgrunden är ett flaggstångsfundament av trä och sten, 1,5 m h.
Skjutvallen är 8,5x3,5-4,5 m (NV-SÖ) och 0,2-0,5 m h, av jord och stenar, 0,2-0,8 m st.
Blinderingen?, i områdets NÖ del, 11x3 m (NV-SÖ) och 0,4-0,5 m h, av jord och sten.
SV-sluttande moränmark. Igenväxande öppen mark, gränsande till åker och skogsmark.
Enligt Skog och historias tipslämnare byggdespaveljongen mellan 1905-1907.
Här hölls möten och anordnades danser.

Fäbod, ca 55x25 m (NÖ-SV), bestående av minst 1 husgrund.
Husgrunden är 7x7 m (NÖ-SV), bestående av ställvis synliga syllstenar. I grundens NV del är en spismursrest, 2x2 m (NV-SÖ) och 1 m h, av 0,25-0,7 m st stenar, samt enstaka tegelstenar.
Närmast flack moränmark. Skogsmark, gran- och björkskog.

Fäbod, ca 70-130x65-125 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 fäbodstugeruin och ca 14 röjningsrösen.
Fäbodstugeruinen är 7,5x4,5 m (NV-SÖ). Ruinen används som foderbord för vilda djur.
Röjningsrösena är mestadels rektangulära, 1,5-9x1,3-4,5 m och 0,1-0,6 m h.

Fäbod, ca 150x90 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund samt minst 9 röjningsrösen.
Husgrunden är 6,5x5 m (ÖNÖ-VSV), bestående av syllstenar.I mitten är ett spismursröse, 1,6x1,2 m (ÖNÖ-VSV) och 0,4-0,9 m h, av kallmurad sten.
Röjningsrösena är rektangulära, 4-9x3-3,5 och 0,8-1,3 m h.

Militär anläggning övrig, splittervärn för flygplan, ca 40x40 m (N-S), bestående av jordvallar, 3-9 m br och 1-3,5 m h. Öppning i N, 16 m l.
Närmast flack moränmark. Skogsmark, gränsande till ängsmark, blandskog.

Röjningsröseområde, ca 65x35 m (ÖSÖ-VNV), bestående av ca 15 röjningsrösen.
Dessa är i allmänhet runda, 1,2-3,7 m diam och 0,4-1,5 m h, av 0,1-0,4 m st stenar.

Brott/täkt, Torv, uppgift om, ca 50x50 m, bestående av gropar.
Enligt skog och historias tipslämare skall på platsen tagits myr för jordförbättring.

Lägenhetsbebyggelse, torp, bestående av 2 husgrunder, 1 jordkällare och 1 brunn.
Den ena husgrunden är 7x6 m (NNV-SSÖ), bestående av ställvis synliga syllstenar. I grundens S del är en stensatt grop, 2,5x2 m (ÖNÖ-VSV) och 0,4 m dj.
Den andra husgrunden är 12,5x4,5 m (ÖNÖ-VSV), bestående av ställvis synliga syllstenar. I N delen är rester efter taktegel.
Jordkällaren är 7x5 m (ÖNÖ-VSV) och intill 1 m dj.Källaren är delvis kallmurad av 0,3-0,5 m st stenar. Öppning i Ö.
Brunnen är 1,2 m diam och består av betongringar och betonglock.
Krön av moränås. Skogsmark/igenväxande gårdstun, blandskog.

Lägenhetsbebyggelse, torplämning, ca 65x55 (N-S), bestående av 1 husgrund och minst 8 röjningsrösen.
Husgrunden är 5x4 m (NV-SÖ), bestående av stenar, 0,2-0,5 m h.
Det största röjningsröset är rektangulärt, 3x1,8 m (NV-SV) och 0,3-0,8 m h,upplagt mot ett jordfast block.
Det minsta röjningsröset är runt, 0,9 m diam och 0,2 m h.
SV-sluttande moränmark. Skogsglänta, omgiven av granskog.
Enligt Skog och historias tipslämnare bodde man på torpet mellan 1790-1875.
De sista som bodde där var Magnus och Olof Mattsson.

Fäbod, ca 75x45-60 m (NV-SÖ), bestående av minst 1 husgrund.
Husgrunden är 6x5,5 m (NNÖ-SSV), bestående av övertorvade syllstenar och jordvallar, 1,3 m br och 0,3-0,5 m h. I Ö delen är ett spismursröse, 2,7x2,2 m (NV-SÖ) och 0,2-0,9 m h, av kallmurade naturstenar och tegelstenar.
Enligt skog och historia ska det på vallen finnas en grund till, 5x5 m, bestående av övermossade syllstenar. Denna återfanns inte vid fältgranskningen.

Torplämning, ca 90x65 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund och 7 röjningsrösen.
Husgrunden är 7x6,5 m (NV-SÖ), bestående av en jordvallvall, 1 m br och intill 0,3 m h. I NÖ del är ett spismursröse, 3x3 m och 0,7 m h.
Röjningsrösena är 1-6x1-5 m st och 0,3-0,7 m h.
Svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark, gles tallskog.

Torplämning? ca 160-180x140-170 m (N-S), bestående av 3 husgrunder, minnst 40 röjningsrösen och 1 stengärdesgård.
Den största husgrunden är 10x8 m (ÖNÖ-VSV), bestående av syllstenar och en jordvall. I S delen är en spismur?, 2,7x2,3 m (NNV-SSÖ) och 1 m h, av kallmurade 0,3-1 m st stenar.
De övriga husgrunderna är 5x3,5-4,8 m bestående av syllstenar, i grunderna är bräd- och stockrester.
Röjningsrösena är av varierande form och storlek, det största är närmast rektangulärt, 8x3-7 m (NV-SÖ) och 0,4-1,3 m h. Det minsta är runt, 1,1 m diam.
Stengärdesgården är 18 m l (NÖ-SV), 0,6-1,3 m br och 0,3-0,8 m h.
Krön samt SV-V-NV-N och NÖ-sluttande moränmark. Igenväxande hagmark.

Fossil åker, ca 75x20-40 m (N-S), som utgörs av en stenröjd odlingsyta och minst 1 röjningsröse, närmast rektangulär, 3x2 m (NÖ-SV) och 0,5 m h, av 0,3-0,6 m st stenar. Odlingsytan avgränsas i Ö av en ställvis synlig åkerkant.

Fossil åker, ca 200x20-70 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 11 röjningsrösen och en odlingsyta. Det största röset är runt, 6 m diam och 1,1 m h. Det minsta röset är runt, 1,5 m diam och 0,2 m h.

Torplämning, ca 410x250 m (NÖ-SV), bestående av minst 5 husgrunder, 3 stengärdesgårdar, 1 jordkällare, 1 körbro, 1 brun, 1 stenfyllt dike, 1 kallkälla och ca 30 röjningsrösen.
Husgrunderna är 5,5-14,5x4-7,5 m och består av syllstenar, 0,2-0,5 m h.
Stengärdesgårdarna är 10-30 m l, 1-4 m br och 0,7-0,8 m h.
Jordkällaren är 8x5,5 m (N-S) och intill 2,5 m h, bestående av kallmurade väggar och brädtak. Ingång i S. Källaren är ingrävd i en S-sluttning. Ovan ingången är årtalet 1918.
Körbron är 6,5x3 m (NV-SÖ) och intill 1,3 m h, av kallmurade stenar.
Brunnen är rund, 1,4 m diam och i det närmaste igenfylld av stenar.
Det stenfyllda diket är ca 65 m l (NNV-SSÖ), i NNÖ del är en stenfylld grop, 1,3x1,3 m och 0,6 m dj.
Kallkällan är 1,8x1,8 m och 0,7 m dj och är stensatt kring kanten.
Röjningsrösena är 1-18x1-8 m och 0,3-1,3 m h.
S och SV-sluttande moränmark. Skogsmark/igenväxande öppen mark, blandskog.

Fäbod, ca 95x20-35 m (N-S), bestående av minst 2 husgrunder och 1 källargrund.
Den ena husgrunden är 5x4 m (Ö-V), bestående av syllstensrader i S och Ö, av 0,3-0,6 m st stenar.
Den andra husgrunden är 4x4 m (N-S), intill 0,4 m dj i N och V delar och syllstenar i S del.
Källargrunden är 3,5x3 m (ÖSÖ-VNV) och intill 0,6 m dj. Vallar i NNÖ och SSV, intill 0,8 m br och intill 0,3 m h. Öppning i ÖSÖ. Källaren är ingrävd i en mindre ÖSÖ-sluttning.
V om det på kartan markerade området är ett större område med myrodling.
Enligt skog och historias tipslämnare ska vallen vara från 1890-talet och den användes fram till 1940-talet.

Fäbodlämning, ca 110x30-85 m (NNÖ-SSV), bestående av ett spismursröse och igenväxande vall. Spismursröset är 2x2 m (NÖ-SV) och 0,7 m h, av 0,3-0,5 m st stenar.

Fäbod, ca 110x30-40 m (Ö-V), bestående av 1 stående hus och 4 husgrunder.
Det stående huset är 8,5x6 m (Ö-V) och 4 m h.
Husgrunderna är ca 3-8,5x3-8 m och intill 0,3-1,7 m h, bestående av stockrester, syllstockar och syllstenar.
Flack moränmark. Skogsmark, igenväxande vall, blandskog.

Torplämning, ca 160x20-70 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 1 husgrund, 1 jordkällare och 1 brunn.
Husgrunden är 10x7 m (NV-SÖ), bestående av syllstenar. I grunden är plåtskrot och brädor.
Jordkällaren är 5x4 m (NNÖ-SSV) och intill 1,9 m h, bestående av betongväggar och jordtak.
Brunnen är 1 m diam och har kallmurade stenväggar och ett trälock.
Enligt skog och historias tipslämare bebodes torpet på 1880-talet.

Fäbodlämning, ca 100-250x30-150 m (NV-SÖ), bestående av minst 1 husgrund och minst 15 röjningsrösen.
Husgrunden är 11,5x10 m (ÖSÖ-VNV), bestående av 0,3-0,8 m st syllstenar och intill 1 m h. I mitten är ett spismursröse, 2,5x2,5 m och 0,7 m h. I VNV del är en grop med kallmurade väggar, 2,3x2,3 m och 1 m dj.
Det största röjningsröset är närmast ovalt, 9,5x3 m (ÖSÖ-VNV) och 1 m h. Det minsta röjningsröset är 2 m diam och 0,2 m h.
Enligt skog och historia skall Otto-Lina på Brana bott på platsen.

Fäbod, ca 92x47 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 husgrund och minst 2 röjningsrösen.
Husgrunden är 8x6 m (N-S), bestående av en nergrävd yta, 0,2 m dj och en syllstock i Ö del.
Röjningsrösena är 1-2 m diam och 0,3 m h.

Fäbodlämning, ca 95x45-75 m (N-S), bestående av 1 stallruin och minst 1 husgrund.
Stallruinen är 17x7 m (NNV-SSÖ) och 3,2 m h. Stallruinen består av 3 knuttimrade sektioner med inrasade tak.
Husgrund, rektangulär, 8,2x5,1 (Ö-V), bestående av stenar och jord, 0,2-0,4 m br och 0,2-0,3 m h. Vid N väggen är ett spismursröse, 3,3x2,6 m (Ö-V) och 1 m h, bestående av tegel- och naturstenar. På och runt lämningen finns rester efter brända stockar och plåtbitar.
Enligt Skog och historia skall det finnas en husgrund till på platsen, denna återfanns ej vid granskning.
Småkuperad moränmark. Igenväxande vall, skogsmark, blandskog.

Boplats, ca 16x5-7 m (N-S). I området påträffades sparsamt-måttligt med skärvsten på eroderade ytor.

Fäbodlämning, ca 260x150-190 m (ÖNÖ-VSV), bestående, enlig Skog och historia, av 3 st husgrunder samt minst 5 st rösen och igenväxande vall.
Ingen av husgrunderna återfanns vid granskning.
Det största röset är 4,8x4,4 m och 1 m h, och det minsta röset är 4,4x1,5 och 0,2 m h.
Kuperad moränmark, i huvudsak sluttande åt V. Skogsmark, granskog.

Fäbod, ca 40-180x35-165 m (NV-SÖ), bestående av 4 husgrunder, 1 jordkällargrund och 1 brunn.
Husgrund efter fäbodstuga, 7,5x7,5 m (ÖSÖ-VNV), bestående av övermossade syllstenar och syllstockar, 0,3-0,4 m br och 0,2-0,5 m h. I mitten är en spismursrest, 2x2 m och intill 0,6 m h. På spismursresten är en järnspis.
Ladugrund, rektangulär, 8x6 m (NV-SÖ), bestående av övermossade syllstockar. I grunden är stock rester.
Husgrund, 4x3 m (NNÖ-SSV), bestående av delvis övermossade sylstenar, 0,3-0,5 m st. I grunden är glasflaskor, plåtskrot och några tegelstenar.
Jordlällaregrund, 6x5 m (ÖSÖ-VNV) och intill 1,2 m dj, med kallmurade väggar av natursten, 0,2-0,5 m st. Den invädiga gropen är 6x3 m. Ingång i VNV bestående av en stående gavel av brädor, 2 m h. Källaren är ingrävd i en VNV-sluttning.
Brunn, 1,6 m diam, bestående av en cementring med lock.
I fäbodvallens ytterkanter är ett 10-tal röjningsrösen.

Fäbod, ca 150x70-125 m (N-S), bestående av 1 stående hus, 2 husruiner, 1 jordkällare, 1 brunn, 2 husgrunder och minst 5 röjningsrösen.
Det stående huset har delvis inrasat tak.
Den ena husruinen är 7x5 m (NV-SÖ), bestående av intill 9 stockvarv och 1,6 m h.
Den andra husruinen är 4x4 m (NÖ-SV), bestående av en brädhög.
Jordkällare, 5x3,5 m (N-S) och 1,2-1,3 m dj, bestående av en ingrävning i svag S-sluttning. Källaren har kallmurade väggar. Själva gropen är omgiven av jordvallar, 1-1,5 m br och 1 m h. Öppning i S.
Brunn,1 m diam och minst 3 m dj. Brunnen har stensatta väggar. Brunsluckan av trä är starkt murknad.
Den ena husgrunden är 4x4 m (N-S), bestående av bräd- och stockrester.
Den andra husgrunden är 8x8 m (NV-SÖ), bestående av 8 syllstenar och bräd- och stockresrer.
Röjningsrösena är belägna i områdets ytterkanter.

Fäbod, ca 230x75-200 (Ö-V), bestående av 1 stående fäbodstuga, 1 stående stall, 1 stående lada, 1 brunn och 10-tal röjningsrösen.

Fossil åker, ca 600x150-300 m (NÖ-SV), bestående av minst 60 röjningsrösen och minst 1 terrasskant.
De minsta rösena är 1,5 m st och 0,2 m h. De största rösena är 7 m st och 1 m h.
Terrasskanten är belägen i områdets SV del, ca 40 m l och intill 0,5 m h.

Fäbod, ca 340x60-75 m (NNÖ-SSV), bestående av 3 husgrunder, 1 husruin, 1 jordkällargrund och minst 10 röjningsrösen.
Husgrund efter fäbodstuga, 9x5 m (Ö-V), bestående av till största delen övermossade syllstenar och övermossade syllstockar. I mitten är en spismursrest, 2,5x2,5 m (Ö-V) och 1,2 m h, av tegel- och naturstenar. På spismursresten är en järnspis.
Ladugårdsgrund, 14x8 m (ÖSÖ-VNV), bestående av en intill 1,2 m h bräd- och stockhög.
Uthusruin, 5x5 m (ÖSÖ-VNV), bestående av 3 stående brädväggar, 2,5 m h.
Husgrund,10x7,5 m (N-S), bestående av övermossade syllstenar och övermossade sylstockar. I grunden är bräd- och stockrester.
Jordkällargrund, 5x5 m (ÖSÖ-VNV), bestående av en invändig grop, 3x3 m och 1 m dj. Gropens väggar är kallmurade. Öppning i VNV.
Ett 10- tal röjningsrösen är belägna i områdets ytterkanter.
Svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark/igenväxande vall, blandskog.

Myrodling, ca 260x40-90 m (NÖ-SV), bestående av en odlad yta med ett uttorkat dike, ca 150 m l (NÖ-SV), i den bredare SV-delen av odlingen.

Fäbod, ca 130x30 m (NÖ-SV), bestående av minst 2 husgrunder och 3 röjningsrösen.
Husgrund, kvadratisk, 5x5 m, bestående av ett spismursröse och övertorvade syllstenar och syllstockar i N och V. Spismursröse, 2x2 m och 0,5 m h, av 0,3 m st stenar. Spiskåpa av betong utrasad i husgrunden.
Husgrund, bestående av ett spismursröse, oregelbundet, 3x2 m (Ö-V), av delvis sprängda stenar, 0,3-1 m st.
Röjningsrösena är 1 m diam och 0,1 m h, av 0,1-0,3 m st stenar.

Fäbod, ca 100x85 m (Ö-V), bestående av minst 1 röjningsröse, 1 stenkonstruktion och 1 stående byggnad.
Röjningsröset är kvadratiskt, 4x4 m och 0, 5 m h, av 0,2- 0,5 m st stenar.
Stenkonstruktion med okänd funktion, rund ofylld stenring, 4 m diam, 0,4 m h och 0,4 m br, av 0,3-0,5 m st stenar.
Kulle i annars lätt kuperad till flack moränmark. Skogsmark, granskog.

Fäbod, ca 85x65 m (N-S), bestående av 1 husgrund, 2 stående hus och 1 dass.
Husgrunden består av ett spismursröse, 1,7x1,7 m (NV-SÖ) och 1 m h.
Spismursröset är något omplockat i sen tid.
Svagt N-sluttande moränmark. Delvis igenväxt fäbodvall i skogsmark, granskog.

Fäbod, ca 140x90 m (NV-SÖ) bestående av minst 1 husgrund, 1 källargrund och minst 2 röjningsrösen.
Husgrund, kvadratiskt, 4,5x4,5 m (NV-SÖ) och 0,1 m h bestående av övertorvad syllstock i NV och spridda övermossade grundstenar. Spismursröse, runt, 2 m diam och 1 m h av 0,4 m st delvis övermossade stenar.
Jordkällare, 6,5x4 m (VNV-ÖSÖ), bestående av en grop, 5x2 m (VNV-ÖSÖ) och 0,5 m dj. Runt kanten är en vall, 1-1,5 m br och 0,5 m h. Vid vallens NÖ ytterkant är ett stenröse, runt, 2 m diam och 0,3 m h av 0,4-0,7 m st stenar.
Röjningsrösena är 1-6 m diam,oregelbundna och 0,4-0,7 m h av 0,4 m st stenar.
SV om fäboden finns ett myrslåtterområde.

Fäbod, ca 200x100-125 m (NÖ-SV), bestående av minst 1 husgrund, 1 jordkällaregrund och ett 20-tal röjningsrösen.
Husgrunden är 6x6 m (NV-SÖ), bestående av en jordvall i NÖ del, 1,5 m br och 0,1-0,2 m h. I mitten är en grop, 2,5x2 m och intill 0,2 m dj. I NV del är ett spismursröse, 3 m diam och intill 0,6 m h. Utrasat mot SSV.
Jordkällaregrunden är 7x6 m (Ö-V) och intill 0,8 m dj. Öppning i V.
Röjningsrösena är 2-5 m diam och 0,2-0,7 m h.
Röjningsrösena är huvudsakligen belägna i områdets ytterkanter.
Svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark, tät granskog.

Fäbod, ca 170x90 m (NV-SÖ), bestående av minst 3 röjningsrösen.
Röjningsrösena är 2-4x2 m och 0,2-0,4 m h, av 0,2-0,4 m st stenar.
Flack moränmark. Skogsmark, tall- och granskog.

Fäbod, ca 140x20-40 m (NÖ-SV), bestående av 1 grund efter jordkällare och minst 1 röjningsröse.
Grund efter jordkällare, 6x4 m (NV-SÖ), ingrävd i moränbacke, bestående av en grop, 4x2 m och 0,6 dj. Runt gropen är en vall intill 2 m br och intill 0,3 m h. Ingång från SÖ.
Röjningsröse, runt, 4 m diam och 0,4 m h, av 0,2-0,4 m st, delvis övermossade, stenar.

Fäbod, ca 200x160 m (NV-SÖ), bestående av minst 6 husgrunder, 2 jordkällare och 3 röjningsrösen.
Husgrunderna är 7-8x5-7 m och 0,1-1 m h. En består enbart av ett spismursröse, 2x2 m och 0,6 m h.
Jordkällarna och röjningsrösena saknar beskrivning pga av fältdatorhaveri. Det samma gäller för en av husgrunderna.

Fäbod, ca 175x40-75 m (NNÖ-SSV), bestående ett 10-tal röjningsrösen.
Röjningsrösena är 2-2,5 m diam och 0,4 m h, av 0,1-0,7 m st stenar.

Fäbod, ca 125x70 m (NV-SÖ), bestående av minst 3 husgrunder, 1 husruin, 1 röjningsröse och 1 stående byggnad.
Husgrunderna är 5-7x5-7 m och intill 0,4 m h, av intill tre stockvarv.
Husruin, 5x5 m och intill 1,5 m h av intill 10 stockvarv.
Röjningsröse, oregelbundet, 7x3 m (NV-SÖ) och 0,5 m h, av 0,1-0,5 m st stenar.
Låg moränhöjd i annars flack moränmark. Skogsmark.

Torp, 60x40 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund och 1 laduruin.
Husgrunden är rektangulär, 7x6 m (Ö-V), bestående av en kallmurad, delvis övertorvad, stengrund, 0,3 m br och 0,3 - 0,4 m h. I N delen är en spismursrest, kvadratisk, 2x2 m och 0,7 m h, bestående av ställvis synliga kallmurade stenar. I Ö delen av grunden är en källargrop, rektangulär, 4x2,5m, (N-S) och 0,6 m dj.
Laduruinen är 4x4 m (NV-SÖ) och intill 3 m h, bestående av brädfodrade timmerväggar och inrasat tak.
Svagt kuperad och S-sluttande moränmark. Skogsmark, blandskog.

Torplämning, ca 50x25 m (NÖ-SV). Bestående av 2 husgrunder, 1 jordkällaregrund och 1 röjningsröse.
Den ena husgrunden är rektangulär, 10x6 m (ÖNÖ-VSV), bestående av syllstensrader. I grunden är en spismursrest, 1,4x1,7 m och 2,6 m h, av naturstenar och tegelstenar. I husgrundens NÖ del är en källargrop, 2,8x2,3 m (NV-SÖ) och 0,7 m dj.
Den andra husgrunden är rektangulär, 8x6,5 m (NV-SÖ), bestående av syllstenar i SÖ-SV och NV. I husgrunden är stockar och brädor.
Jordkällaregrund,10x7 m (NÖ-SV), bestående av en jordhög i NÖ, 4x3 m (NÖ-SV) och 1 m h samt en sten- och stockfylld grop, 6x4 m (NÖ-SV) och1,5 m dj.
Röjningssröset är 5,5x4 m (NNV-SSÖ) och 0,5 m h.
Småkuperad moränmark. Impediment i åkermark, blandskog.

Bebyggelselämningar efter fäbod, ca 85x25-40 m (NV-SÖ), bestående av minst 2 husgrunder och 1 röjningsröse.
Den ena husgrunden är 6x6 m (Ö-V), bestående av jordvallar, 1-1,5 m br och 0,2-0,3 m br. I Ö del är ett spismursröse, ovalt, 3,6x2,8 m (N-S) och 0,5 m h, av 0,1-0,3 m st naturstenar.
Den andra husgrunden är 6x6 m (NV-SÖ), bestående av jordvallar, 1-1,5 m br och 0,2-0,3 m h. I Ö hörnet är ett spismursröse, 3x2,5 m (NV-SÖ) och 0,3-0,4 m h.
Röjningsröset är 2,7x2,4 m (NNV-SSÖ) och 1 m h, av 0,2-0,6 m st stenar.

Såglämning, ca 60x10-30 m (NV-SÖ ), bestående av 1 damvall, 1 schaktad yta och stockar i bäcken.
Dammvallen är ca 25 m l (Ö-V), 5-6 m br och 0,8-1,7 m h, bestående av jord och sten samt rester av en träkonstruktion i bäckfåran. Dammvallen är belägen i områdets NV del.
Längs och tvärsgående stockar i bäcken är belägna områdets SÖ del.
I områdets NÖ del är en plan schaktad yta.

Torplämning, ca10-130x75-115 m (NV-SÖ), bestående av minst 1 husgrund och minst 10 röjningsrösen.
Husgrunden är 8x6 m (NÖ-SV), bestående av övermossade syllstenar. I mitten är ett spismursröse, 3,5x3,5 m och intill 0,5 m h.
Röjningsrösena är 3-6 m st och 0,5-1 m h.

Fäbodlämning, ca 270x40-95 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 1 husgrund och 1 laduruin.
Husgrunden är 7x7 m (Ö-V), bestående av övermossade syllstockar.
Laduruinen är 5x4 m (NNÖ-SSV), bestående av 6 stockvarv samt inrasat brädtak.

Fäbod, ca 170-345x20-180 m (Ö-V), bestående av 1 stående hus, 1 ladruin, minst 1 husgrund och röjningsrösen.
Beskrivning saknas på de ingående lämningstyperna på grund av fältdatorhaveri.

Fäbod, ca 185x20-130 m (N-S), bestående av 1 jordkällaregrund och minst 20 röjningsrösen.
Jordkällaregrunden är 5x4 m(NV-SÖ) och intill 1 m dj. Ingrävd i en SÖ-sluttning, öppning i SÖ.
Röjningsrösena är 1,2-4 m diam och 0,3-1 m h.

Torp?, 140x40-70 m (N-S), bestående av minst 1 husgrund, 1 körbro och minst 7 röjningsrösen.
Husgrunden är 10x6 m (N-S), bestående av en ställvis övertorvad syllstensrad i Ö del, 0,3-0,5 m br och intill 0,5 m h. I övrigt består grunden av enstaka övermossade syllstenar.
Körbro, 3x3 m (NV-SÖ) och intill 0,6 m h, av naturstenar.
Röjningsrösena är 1,5-25x1-20 m st och 0,3-0,7 m h. 2 av röjningsrösena är runda, 2,5-3 m diam och 0,4-0,5 m h. De största röjningsrösena är belägna i impediementets ytterkanter och ger ett sentida intryck.

Bebyggelselämningar efter fäbod, ca 240x70-130 m (NNÖ-SSV), bestående av 2 husgrunder, 1 källargrund ? och minst 9 röjningsrösen. Husgrunderna är belägna i områdets mellersta del.
Den N husgrunden är 6x6 m och intill 0,3 m h, bestående av grundstenar och inrasade vägg- och takrester. Centralt i grunden är ett spismursröse, 2,4x2,1 m (NNV-SSÖ) och intill 1 m h, av tegelstenar och 0,1-0,7 m st naturstenar.
Den S husgrunden utgörs av ett spismursröse, 3,5x2,8 m (VNV-ÖSÖ) och 1 m h, av 0,1-0,5 m st stenar.
Källargrunden ? är 6,5x4,4 m (NV-SÖ) och intill 1,7 m dj i SÖ. Ingrävd i NV-sluttning.
Röjningsrösena, som främst förekommer i områdets ytterkanter, är 4,7-13x2-9,7 m och 0,1-1 m h, av 0,05-0,7 m st stenar.
I områdets V del, i anslutning till brukningsväg, finns en träskylt med texten Svartåsen fäbod.
Flack moränmark. Igenplanterad vall, skogsmark, barrskog.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 100x50-90 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund, 1 husruin och 4 ladruiner.
Husgrunden är rektangulär, 7x5 m (ÖNÖ-VSV) och 0,2 m h, bestående av en betonggrund. Vid SSÖ väggen är ett spismursröse, 1x1 m och 0,3-0,4 m h, kraftigt övermossat och gräsbeväxt.
Husruinen är kvadratisk, 6x6 m (ÖNÖ-VSV) och 0,1-0,5 m h, bestående av ihoprasade vägg- och takrester av stockar och brädor. I husruinen ligger tegelstenar och skorstensrester.
Ladruinerna är 6-7x3-6 m (varierande riktningar) och 0,1-1 m h, bestående av ihoprasade vägg- och takrester av stockar och brädor. En har rester av plåttak.

Torvtäkt, ca 140x10-25 m (NÖ-SV), bestående av minst 8, rektangulära, täktgropar, 4-13x2-5 m och 0,1-0,4 m dj.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 130x15-30 m (NNV-SSÖ), bestående 1 husgrund, 1 röjningsröse samt 1 kulturpåverkad yta.
Husgrunden, belägen i områdets centrala del, består av en syllstensrad, 4 m l (NNV-SSÖ) och 0,2 m h, av 0,2-0,5 m st stenar. På husgrunden står idag en befintlig koja.
Röjningsröset, beläget i områdets S del, är ovalt, 6x4 m och 0,3-0,6 m h, av 0,2-0,5 m st stenar.
Den kulturpåverkade ytan är ca 65x20 m st (NNV-SSÖ) och gräsbevuxen.
Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare ska det ha funnits en källare inom området, med det inristade årtalet 1870. Källaren återfanns ej vid inventeringstillfället.
S-sluttande moränmark. F.d. vall/ skogsmark, barrskog, i N, V och S angränsande till hyggen.

Bebyggelselämningar efter fäbod, ca 200x50-100 m (Ö-V), bestående av 1 husgrund, minst 10 röjningsrösen och röjda, ställvis terrasserade, ytor.
Husgrunden, ingrävd i SÖ-sluttning, är rektangulär, 5x4 m (NNV-SSÖ), bestående av en stenvall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,5 m h, av 0,1-0,5 m st stenar, utrasad mot SSÖ. I grundens mitt är en grop, 1x1 m och 1 m dj.
Röjningsrösena är mestadels ovala, enstaka är runda. De ovala är 3-10x2-9 m st och 0,2-0,8 m h, av 0,05-0,7 m st stenar. De runda är 1,5-3 m diam och 0,3-0,5 m h, av 0,05-0,6 m st stenar.
De röjda ytorna är 70-140x20-30 m (Ö-V) och avgränsas ställvis av terrasskanter, 0,1-1 m h.
Invid skogsbilvägen finns en skylt med texten Nybrännvollen. Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare skall bofast befolkning ha funnits på platsen, innan området började nyttjas som fäbod. Platsen omnämns som gammalt torpställe i hembygdslitteratur. På laga skifteskartan från år 1934 är området markerat som odling.
Omedelbart N och S om skogsbilväg (Ö-V).
Flack moränmark. Skogsmark, tallplantering (contorta), med inslag av stora granar.

Bebyggelselämningar efter fäbod, ca 130x45-100 m (NV-SÖ), bestående av 3 husgrunder, varav en med spismursröse, 1 källargrund, 1 byggnadsrest och 1 röjningsröse.
Husgrunden med spismursröset är rektangulär, 7x5 m (ÖNÖ-VSV) och intill 0,5 m h, bestående av en terrasserad yta. Spismursröset, beläget i V hörnet, är 2x2 m och 0,4 m h, av 0,2-0,5 m st stenar. I spismursröset är rester av tegel och järn. Rester av järnspis ligger intill.
Den SÖ husgrunden är 4x4 m (N-S) och 0,1-0,2 m h, bestående av vallar, 0,4-0,7 m br och 0,1-0,2 m h, av jord och 0,2-0,3 m st stenar.
Den V husgrunden är 8x4,5 m (Ö-V), bestående av en förhöjd yta, intill 0,5 m h, av jord. Längs kanten är 0,2-0,5 m st syllstenar.
Källargrunden är 5x4 m (Ö-V) och 1 m dj, bestående av en ingrävning i Ö-sluttning. Öppning mot V, 2 m br.
Byggnadsresten, troligen efter dass, består av en brädhög, 3x2 m och intill 0,6 m h.
Röjningsröset är 2 m diam och 0,3 m h, av 0,1-0,5 m st stenar.
Fäbodvallen är i huvudsak öppen och gräsbevuxen. Spridda träddungar växer i anslutning till husgrunderna.
Fäboden finns markerad på generalstabskartan från år 1912.
Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare skall fäboden ha kallats Edvardbodarna.
Flack till svagt NV-sluttande moränmark. Igenväxande vall. Skogsmark, barrskog.

Fäbod, ca 100x50 m (NV-SÖ), bestående av minst 2 husgrunder.
Husgrund?, bestående av 1 kallmurad syllstensrad, minst 2,5 m l (N-S) och 0,1-0,3 m h. Kraftig vegetation runt om och mycket sten så vid annan årstid syns säkert mer.
Husgrund efter jordkällare, rektangulär, 8x6 m (N-S), bestående av en kallmurad grop, 5x2 m (N-S) och 0,3-0,7 m dj. Vall kring kanten, 3-4 m br och 0,2-0,4 m h. Delar av träkonstruktion som delar gropen i två rum.Ingång i N ingrävd i S-sluttning.
Avgränsad utefter den öppna yta som inte är påverkad av åker eller den nyligen gjorda avverkningen runt området.
Lätt S- och SV-sluttnade moränmark. Impediment i åkermark.

Fäbod, ca 100x80 m (NÖ-SV), bestående av minst 1 husgrund, 1 ruin efter jordkällare och 7 röjningsrösen. En stående byggnad.
Husgrund, bestående av 1 spismursröse, närmast rektangulärt, 4x3 m (NV-SÖ) och 0,3-0,5 m h, av 0,3-0,5 m st stenar.
Jordkällare, 5x4 m (NV-SÖ), bestående av en invändig yta, 3x3 m med timmrade väggar, intill 7 stockvarv, delvis kallmurad. I SÖ och SV är en vall, 1-2 m br och 0,5-0,7 m h. I NV ett stort jordfast block.
Röjningsrösena är, oregelbundna, 2-12x2-6 m st och 0,2-0,6 m h, av 0,2-0,7 m st stenar.
Lätt kuperad moränmark. Glänta i skogsmark, blandskog.

Fossil åkermark, ca 115x50-85 m (NNV-SSÖ), bestående av en öppen och stenröjd yta samt ett 10-tal röjningsrösen.
Röjningsrösena är 2-4 m st och 0,4-0,6 m h.
Kraftigt Ö-sluttande moränmark. Skogsmark/igenväxande åkermark, blandskog.

Fossil åker, ca 40x10-20 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 1 röjningsröse.
Röjningsröset är 2 m diam och intill 0,3 m h.

Gårdstomt, ca 100x60 m (NÖ-SV), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Sinnberg nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium 1410.

Gårdstomt, ca 85x10-40 m (NÖ-SV), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Sinnberg nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium 1410.

Gårdstomt, ca 50x30 m (NV.SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Bjärme nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1438.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 90x40-60 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund och minst 1 röjningsröse.
Husgrunden är rektangulär, 5x4 m (NNV-SSÖ), bestående av en övertorvad syll, 0,05-0,2 m h och 0,4-0,8 m br. I NNÖ hörnet är ett övertorvat spismursröse, ca 2 m diam och 0,1-0,4 m h, av 0,1-0,4 m st stenar.
Röjningsröset är 6x3 m (NÖ-SV) och 0,2 m h, av 0,1-0,5 m st stenar.
Häggflobodarna är markerad på Generalstabskartan från år 1903.

Gårdstomter, ca 40x40 m, osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Inom inritat områder rymms två gårdstomter. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Viken nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1441.

Gårdstomt, ca 50x30 m (Ö-V), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Bjärme nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1438.

Gårdstomter, ca 120x70 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Inom inritat område ligger två gårdstomter. Bebyggd.
Åsan nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1431.
Vid revideringen 2013 sågs ingenting som tolkades som rester efter äldre bebyggelse.

Gårdstomt, ca 65x50 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Åsan nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1431.

Gårdstomt, ca 100x60 m (N-S), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Kungsnäset nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1312 som a hauk assnese.

Gårdstomt, ca 60x50 m (N-S), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Oldberg näms i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1529. År 1568 nämns i de Jämtlandska räkenskaperna ett ödegods i Ålberga i Näs sn. Oklart om det är Oldberg som avses.

Gårdstomt, ca 50x30 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Vid besök på platsen kunde inga lämningar från gården ses då hela området ligger i åkermark och korsas av väg. Obyggd.
Kungsnäset nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1312 som a hauk assnese.

Fossil åker, ca 60x10-20 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 5 röjningsrösen.
Röjningsrösena är 2-4 m st och 0,4-0,7 m h.
Närmast flack moränmark mellan höga moränkullar. Skogsmark, granskog.

Gårdstomt, ca 40x25 m, bestående av 3 husgrunder och 1 jordkällargrund.
Den ena husgrunden är 4,5x4 m (N-S), bestående av övermossade syllstensrader, 0,5 m br och 0,3-0,4 m h. I NNÖ är ett spismursröse, 3x2 m (N-S) och intill 0,7 m h.
Den andra husgrunden är 6x4 m (Ö-V), bestående av jordvall och syllstenar. Jordvallen är 0,5-1,5 m br och 0,2-0,3 m h.
Den tredje husgrunden är 4x4 m (Ö-V), bestående av en grop, intill 0,2 m dj samt syllstenar i N och V delar, 0,3-0,6 m st.
Jordkällargrunden är 7x6 m (Ö-V), bestående av en grop, 7x4,5 m (Ö-V) och intill 0,5 m dj. I N och S är gropen kantad av kallmurade naturstenar, 1,5-2 m br och intill 0,8 m h.
Gårdstomtens utbredning i SV är något osäker. Enligt laga skifteskartan från år 1862 skall gårdstomten sträcka sig längre mot SV. Vid revideringsinventeringen kunde inte något tydligt gårdstun observeras i SV. Gårdstomten är inlagd efter husgrundernas placeringar.

Fossil åker, ca 45x20 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 4 röjningsrösen och 1 stenmur.
Röjningsrösena är 2-3 m st och 0,5-0,6 m h.
Den fossila åkern begränsas i NÖ av en stenmur, 15 m l (NNV-SSÖ), 1 m br och intill 0,9 m h.
Närmast flack moränmark på moränås. Skogsmark, granskog.

Gårdstomt, ca 95x65 m, osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Grönviken nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1352.

Gårdstomter, ca 90x70 m (N-S), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Inom ytan är två gårdar markerade på kartan. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Gäle (Gierde) nämns i de jämtländska räkenskaperna från 1565. Gäle finns även nämt i diplomatariet men med Gäle avses övre och yttre Gölan (se Hackås 140:1 och Näs 87:1).

Bytomt, ca 160x90 m (NV-SÖ), bestående av 4 gårdstomter. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Fåker nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1456.

Gårdstomt, ca 65x45 m (Ö-V), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Grönviken nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1353.

Bytomt, ca 120x80 m (N-S), bestående av 5 gårdar. Inritad efter geometrisk avmätning fårn 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Ålsta nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1456.

Gårdstomt efter prästgård, ca 100x50 m, osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.

Gårdstomt, ca 40x30 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Obyggd.
Bjärme nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1438.

Gårdstomter, ca 50x30 m (NNV-SSÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Inom området är två gårdstomter inritade på kartan. Ej besökt i fält. Bebyggd.

Torp, ca 30x20 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter åkerdelningskarta från 1762. Ej besökt i fält. Obebyggd.

Gårdstomter, ca 140x90 m, osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Inom området är två gårdar inritade. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Månsta nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1362.

Gårdstomt, ca 120x80 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Månsta nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatarium år 1362.

Gårdstomt, ca 100x60 m (NNV-SSÖ), osäker utbredning. Inlagd efter geometrisk avmätning från 1600-tal. Ej besökt i fält. Bebyggd.
Klocksåsen nämns i Jämtland och Härjedalens diplomatrium 1428.

Fångstgropssystem, 155 m l (huvudriktning NNV-SSÖ), bestående av 5 runda fångstgropar, med ett inbördes avstånd av 18-55 m.
Fångstgroparna är 2,8-3,5 m diam och 1-1,4 m dj. Fyra har rektangulärt bottenplan, 1-1,1x0,3-0,4 m och en har oregelbundet bottenplan, 1,5x0,5 m. Alla har kring kanten helt eller delvis synlig vall, 1-2,5 m br och 0,1-0,5 m h.
Krön och SÖ-SSÖ sluttning av moränås (N-S). Skogsmark, blandskog.

Område med kolbotten och kolarkojgrund, ca 55x45 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 1 kolbotten och 1 kojgrund.
Kolbottnen är rund, 18 m diam och intill 0,7 m dj. Vid provstick framkom rikligt med kol.
Kojgrunden är rektangulär, 5x4,5 m (VNV-ÖSÖ) och 0,3-0,5 m h. I V delen är ett spisröse, 4x2 m (NNV-SSÖ) och 1,3 m h, av jord och sten.
Svagt NÖ sluttande moränmark. Skogsmark, granskog.

Bebyggelselämningar efter fäbod, ca 65x35 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 husgrund och 2 röjningsrösen.
Husgrunden, belägen i områdets N del, är rektangulär, 6x4 m (NNÖ-SSV) och 0,2-0,5 m h, bestående av ett övermossat stockvarv. I ÖSÖ delen är ett spisröse, kvadratiskt, 1x1 m och 0,6 m h, av 0,1-0,6 m st stenar samt tegelrester.
Röjningsrösena är oregelbundna, närmast ovala, 2,5-4x2-3 m och intill 0,4 m h, av 0,1-0,8 m st stenar.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare platsen för Karl-Karlssonbodarna.
Krön och S sluttning av mindre moränrygg (NNÖ-SSV). Skogsmark, blandskog.

Fäbod, ca 140x120 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgund, 1 jordkällare, 1 husruin och minst 3 röjningsrösen.
Husgrunden är, 5x4 m (NV-SÖ) och intill 0,1 m h av spridda syllstenar. I V hörnet är en spismursrest, kvadratiskt, 1,5x1,5 m och 0,5 m h av huggen natursten, 0,3-0,5 m st. Runt spisresten är utrasad sten.
Jordkällare, 7x5 m (NÖ-SV), bestående av en invändig grop, 3x3 m (NÖ-SV) och 0,5 m dj. I ÖSÖ och VSV är en vall utanför gropen, 1 m br och 0,5 m h av sten. I NÖ ligger ett röjningsröse som vägg tiil källaren 5x2 m (NV-SÖ) och0,9 m h av 0,1-0,4 m st stenar.
Husruin, 5x4 m ( NV-SÖ) och 0,5-1,8 m h, bestående av 2-9 stockvarv.
Röjningsrösena är 2 m diam och 0,2 m h av 0,3-0,5 m st stenar.
Spridd röjningssten i ytterkantrna av området.
Flack delvis sumpig morän. Skogs- och ängsmark.

Torvtäkt, ca 250x100 m, bestående av ett flertal oregelbundna täktgropar, 3-20x3-20 m och 0,1-0,3 m dj. Det ursprungliga området kan vara större då det i ytterkanterna är svårt att skilja täktgroparna från naturliga formationer i myren.
Inom området finns enstaka stockrester som kan vara från torvbrytningen alternativt rester från tidigare kraftledningar.

Bebyggelselämningar efter fäbod, ca 260x40-200 m (NV-SÖ), bestående av 1 husgrund med spismursröse, 1 spismursröse (?), 2 källargrunder och ca 20 röjningsrösen.
Husgrunden med spismursröse, belägen i områdets mitt, är rektangulär, 5x4 m (NNV-SSÖ), och intill 0,2 m h, av en 0,3 m br övertorvad syll av jord och sten. I SSV ett närmast runt, delvis övermossat spismursröse, 4 m diam och 0,8 m h av 0,2-0,4 m st stenar.
Spismursröset (?), beläget i V delen av området, är 3 m diam, 0,7 m h av 0,1-0,7 m st stenar.
Källargrunderna, belägna i närheten av husgrunden resp. spismursröset (?), är rektangulära, 7x6 m och 0,8-1,3 m dj, bestående av ingrävningar i backen. Öppningar 1-4 m br.
Röjningsrösena är närmast runda och vanligen 1,5 -4 m diam och 0,1-0,4 m h, av 0,05-0,4 m st stenar.
Höljebodarna är med på en sockenkarta över Häggenås sn från år 1847.
Flack till lätt kuperad moränmark, igenväxande vall, angränsande till ungskog.

Torvtäkt, ca 60x60 m (Ö-V), bestående av 5 täktgropar, rektangulära till kvadratiska, 8-14x7-8 m och ca 0,3 m dj , samt rester av 5 hässjor, varav 1 delvis är stående. Myren är urdikad.

Torplämning, ca 50x10-30 m (Ö-V), bestående av 1 husgrund, 1 källargrund, minst 1 röjningsröse samt 1 röjd yta.
Husgrunden, belägen i områdets V del, är rektangulär, 8x5 m (N-S), bestående av en övertorvad syll av jord och sten, 0,6-0,8 m br och 0,05-0,2 m h. Mot Ö väggen är ett spismursröse, 1,5x1,5 m (N-S) och 1 m h av 0,2-0,5 m st stenar. Utrasat mot SSÖ.
Källargrunden är 3x3,5 m (NNV-SSÖ) och 0,7 m dj, bestående av en ingrävning i en SSÖ-sluttning. Ingång i SSÖ, något inrasad av jord och sten.
Röjningsröse, runt, 1,5 m diam och 0,2 m h, av 0,2-0,4 m st stenar.
Den röjda ytan är ca 20x10 m (ÖNÖ-VSV).
Lätt kuperad moränmark, intill bäck. Skogsmark, blandskog.

Stenbrott, ca 60x10-20 m (ÖNÖ-VSV) och intill 4 m dj. Delvis vattenfyllt. Stenbrottet är ställvis omgivet av enstaka skrotstenshögar.

Såglämning, ca 70x25-35 m (ÖNÖ-VSV), bestående av en såggrund och en dammvall.
Såggrunden är, rektangulär, ca 12x6 m (NÖ-SV) av ett varv knuttimrade stockar, 0,3 m diam, utom i NÖ. Såggrunden är ruckad ur sitt ursprungliga läge och ligger i bäcken.
Ca 30 m uppströms bäcken är dammvallen, 35 m l (NNV-SSÖ/Ö-V), 3 m br och intill 1,5 m h av 0,3-1 m st, delvis övertorvade stenar. I dammvallen är en öppning, ca 4 m br där stockrester utgör resterna av dammluckan.
I och intill bäckfåra. Skogsmark, blandskog.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 60x50 m (N-S), bestående av 2 husgrunder och 1 röjningsröse.
Husgrunderna, varav en med spismursröse, är 4,5-6x3-5 m. Den ena är belägen i N delen av området och består av en försänkning, 0,2 m dj med syllstenar i V, 0,2-0,4 m st. Den andra husgrunden är belägen i S delen av området och består av övermossade syllstockar och syllstenar. Spismursröse i NÖ, närmast kvadratiskt, 2,5x2,5 m (Ö-V) och 0,6 m h. Utrasat i Ö.
Röjningsröset är övermossat, 3 m diam och 0,5 m h.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare ska fäboden ha varit i drift till ca 1945-46. Sista brukare var Gustav och Alma Forsberg, Ollsta. På vallen fanns då en timrad stuga, ladugård, mjölkkällare, kokhus samt vedbod och dass.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 130x45-130 m (N-S), bestående av 1 husgrund, minst 4 röjningsrösen samt rester av gärdesgård.
Husgrunden, belägen i områdets mitt, består av ett spismursröse, 2 m diam och 0,6 m h av 0,1-0,6 m st stenar. Utrasat i alla riktningar. Järnskrot ovanpå.
Röjningsrösena, belägna i områdets ytterkaner, är närmast runda, 4-10 m diam och 0,1-0,2 m h, helt eller delvis övermossade.
Flack samt SÖ-sluttande moränmark. Skogsmark, blandskog och igenväxande vall.

Torp, ca 30x30 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter lagaskifteskarta från år 1834. Ej bebyggd.
På rågångsåtgärdskartan från år 1914 är torpet flyttat till dagens läge.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 100x20-85 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 husgrund med spismursröse,1 källargrund och minst 4 röjningsrösen.
Husgrunden, belägen mitt i området, är 8x6 m (ÖNÖ-VSV), bestående av en syllstensrad i SSÖ och ÖNÖ. Spismursröse i NNV, 3,5 m diam och 0,7 m h av 0,1-0,5 m st stenar. Omedelbart VSV om husgrunden är en hög med takplåt.
Källargrunden, belägen intill och på S sidan bäcken, är 5x3 m (NV-SÖ), 0,9 m dj och ingrävd i backen.
Röjningsrösena är närmast runda, 1,5-6 m diam och 0,1-0,3 m h av 0,1-0,5 m st stenar, belägna i områdets ytterkanter. Ett röjningsröse är 14x4 m (NÖ-SV) och 0,3 m h med en rotvälta som fläkt upp stenar. I slänten ned mot bäcken ligger spridd röjningssten.
I vallens begränsning i V finns rester av gärdesgård.
Moränhöjd intill bäck. Skogsmark, granskog och ungskog.

Torplämning, ca 110x30-65 m (NÖ-SV), bestående av 4 husgrunder, 1 röjd yta, 3 röjningsrösen samt spridd röjningssten utmed kanterna.
Husgrunderna är 4-7x4-5 m. Två består av övermossade syllstensrader av 0,2-0,5 m st stenar, varav en har spismursröse, 2 m diam och 0,8 m h, övermossat. Intill den andra är en järnspis. En husgrund består av en 0,8 m br och 0,4 m h vall av förmultanande stockar och jord med öppning i Ö, 2 m br. En annan husgrund består av en ingrävning i en backe, 0,5 m dj, omgiven av en vall, med öppning i SÖ, 1,5 m br.
Den röjda ytan är ca 50x50 m (ÖSÖ-VNV), gräsbevuxen och har sannolikt varit åker.
Röjningsrösena är runda till ovala, 4-5 m diam och 0,6-0,7 m h.
Platsen kallas Rammgård eller Rambygget och ska enligt uppgift vara ett torp uppkallat efter en soldat, Ram. Han ska ha haft en smedja och en vadmalsstamp på platsen samt varit en duktig bössmakare. Soldaten, Hindrik Rahm, (f. 1779 och d.1869) är upptagen under Österåsen nr 7 i början av 1800-talet och senare under Österåsen nr 5 och var soldat år 1801-1831.
På Häggenås sockenkarta från år 1847 är en stamp på platsen. Vid laga skiftet år 1871 omnämns platsen Rahmgården och är en samfällighet med kvarnplats. Vid granskningstillfället påträffades inga rester efter stamp eller kvarn.
Moränplatåer intill bäck. Skogsmark (barrskog med inslag av löv) samt öppen gräsbevuxen yta.

Område med skogsbrukslämningar, ca 35x35 m (NNV-SSÖ), bestående av 3 kolbottnar. Kolbottnarna är runda, ca 5-15 m diam och ligger delvis på varandra. Möjligen rör det sig om en kolbotten, omgiven av stora mängder kolrester.
Flackare parti i svagt NNÖ-sluttande, kuperad moränmark. Skogsmark (blandskog).

Plats med tradition. Platsen utgörs av en urdikad myr. Se traditionsfältet.
Enligt sägnen ska en munk ha drunknat här under pilgrimsfärd mellan Hotagen och Ragunda och därav har byn Munkflohögen fått sitt namn. Enligt Rydstedt ska munken istället ha vandrat från Högkammens klosterkyrka för att predika för samerna i Föllinge lappmarker.

Fossil åker, ca 65x60 m (N-S). På det plana krönet och i sluttningar är spår efter äldre odling. I Ö är en terrasserad yta. I SV och S är terrasserade ytor. I V är avgränsningen något osäker på grund av kraftig buskvegetation. Den fossila åkermarken avgränsas i N av en otydlig terrasskant, intill 0,3 m h. Marken är relativt stenfri och vid provstick framkommer matjord. (RAÄ dnr 3.4.2-2048-2017)
Flackt krön av moränkulle. Igenväxande hagmark.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 140x100 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 2 husgrunder, 1 källargrund, samt 4 röjningsrösen.
En av husgrunderna är 4,5x3,5 m (VNV-ÖSÖ) och intill 0,1 m h, bestående av övermossade syllstenar. I ÖNÖ hörnet är ett spismursröse 3x2 m (NNÖ-SSV) och 0,2-0,5 m h av 0,2-1 m st stenar.
Den andra husgrunden består av ett spismursröse, 2 m diam. och 0,5 m h, av 0,3-0,8 m st stenar.
Källargrunden är 3,5x3,5 m (N-S) och intill 1 m dj, bestående av en ingrävning i en N-sluttning. Öppning i N, 2 m br.
Röjningsrösena är oregelbundna till ovala 3-4x3-10 m och 0,3-0,5 m h av 0,1-1 m st stenar.
På moränhöjd i kuperad moränmark. Skogsmark, granskog.

Område med skogsbrukslämningar, ca 25-45x40 m (Ö-V), bestående av 2 kolbottnar och 1 kojrest.
Kolbottnarna är runda, 8-12 m diam och intill 0,6 m h. Den ena är ställvis omgiven av en ränna, 0,3-1,5 m br och intill 0,3 m dj.
Kojresten består av ett spisröse, oregelbundet, 2,5 m diam och 0,3-0,6 m h av 0,3-0,4 m st stenar.
Flack till lätt kuperad moränmark, intill bäck. Skogsmark, granskog.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 500x20-130 m (NNÖ-SSV), bestående av 2 husgrunder med spismursröse, 1 ladruin, 1 källargrund, minst 2 röjningsrösen samt spridda stenar utmed kanterna av området. I N delen av vallen är en befintlig jaktstuga.
Husgrunderna med spismursröse, belägna i S delen av vallen, är 6x4 m. Den ena består av en övertorvad syll, 0,1 m h. Den andra av en vall, 1 m br och intill 0,3 m h och innanför denna en försänkt yta 5x2 m. Båda har spismursröse, runt, 3 m diam och 0,5 m h av 0,2-1 m st stenar.
Ladruinen, belägen i områdets N del, är 5,5x4,5 (Ö-V) och intill 0,8 m h, bestående av inrasade tak- och stockrester.
Källargrunden, belägen i områdets N del, är 2,5x1,5 m (ÖNÖ-VSV) och intill 0,5 m dj, bestående av en ingrävning i en Ö-sluttning. Öppning i ÖNÖ, 1,5 m br.
Röjningsrösena är 5 m diam och 0,3 m h, bestående av 0,1-0,3 m st stenar.
Området har odlats i sen tid.
Äldsta belägg för Anders-Månsabodarna är sockenkartan över Häggenås sn från 1847.
Ö-sluttande moränmark. Skogsmark, granskog samt hygge i Ö.

Område med militära anläggningar, ca 80x20 m (NV-SÖ), bestående av 16 skyttevärn, varav 3 rektangulär, 10 kvadratiska och 3 runda.
Skyttevärn, rektangulära, 4x3 - 6x5 m st, består av grop, 1,5-2 diam och 6x2,5 m st, intill 0,3-0,6 m dj. Omges av en eller fler vallar, 1-2,5 m br och ca 0,1-0,5 m h.
Skyttevärn, kvadratiska, 3x3 - 3,5x3,5 m st, består av grop, 1,5x1 - 2x2 m st, intill 0,4-0,6 m dj. Omges av vall på en eller två sidor, 1-1,5 m br och ca 0,3-0,5 m h.
Skyttevärn, runda, ca 3-4 m diam, består av grop, 2 m diam och 1,5x1-2x2 m st, intill 0,5-0,6 m dj. En med vall i SV, en med vall kring kanten och en med vall i Ö-S-V, 1-1,5 m br och 0,1-0,3m h. Påträffades vid arkeologisk utredning år 2016 (RAÄ dnr 3.4.2-3759-2016).

Fossil åker, ca 40x35 m (NÖ-SV), bestående av minst 8 röjningsrösen och 1 åkerhak.
Röjningsrösena är runda, eller närmast runda, 2-4 m diam och 0,2-0,4 m h, av 0,1-0,7 m st stenar. Kring impedimentets kanter är större stenar påförda i senare tid.
I mitten av området är ett åkerhak, ca 35 m l (huvudriktning NNÖ-SSV) och 0,2-0,4 m h.
Kring kanten är större stenar påförda i senare tid.
Den V delen av impedimentet är åkermark på storskifteskartan från år 1819.

Fossil åker, ca 100x30-75 m (NV-SÖ), bestående av minst 18 röjningsrösen, 2 åkerhak och 2 terrasskanter. Av röjningsrösena består 8 av stenar lagda mot jordfasta stenar, 5 är rektangulära, 4 är runda och 1 stentipp.
Mot de jordfasta stenarna är enstaka stenar upplagda.
De rektangulära röjningsrösena är 1-4x1-3 m och 0,3-0,5 m h, av 0,1-0,6 m st stenar. 3 av de rektangulära röjningsrösena är lagda på eller invid jordfasta stenar.
De runda röjningsrösena är 1,5-2,5 m diam och 0,2-0,5 m h, av 0,1-0,5 m st stenar. 1 av de runda röjningsrösena är lagt invid en jordfast sten.
Stentippen är 7x4 m och 0,5 m h, av 0,3-1 m st stenar.
Åkerhaken är 8-12 m l och 0,1-0,3 m dj.
Terrasskanterna är 17-33 m l och intill 0,3-0,4 m h.
Åkern är ej markerad på någon äldre historisk karta.
I huvudsak svagt SV-sluttande moränmark. Skogsmark, granskog.

Fossil åker, 70x20-50 m (NÖ-SV), bestående av en röjd yta och minst 5 röjningsrösen.
Röjningsrösena är belägna i områdets ytterkanter samt i dess mitt. Fyra är ovala 3-5x2-3 m och 0,3-0,5 m h av 0,1-0,5 m st stenar. Ett är runt 1,5 m diam och 0,2 m h av 0,1-0,3 m st stenar. Utmed åkerytans ytterkanter är spridd röjningssten.
Åkern ska enligt laga skiftet ha tillhört Pär-Olstorpet, ca 40 m NÖ om åkern.
S-sluttande moränmark, skogsmark blandskog och igenväxande åker.

Fångstgropssystem, 510 m l (huvudriktning NÖ-SV), bestående av 10 fångstgropar, varav 6 runda och 4 ovala, med ett inbördes avstånd av 30-90 m.
De runda fångstgroparna är 3,5-4,2 m diam och 1-1,4 m dj. Tre har rundat bottenplan, 0,7-1 m diam och en har rektangulärt bottenplan, 1,4x0,8 m. Två bottenplan är svårbedömda pga inrasade gropar. Alla har kring kanten, helt eller delvis synlig vall, 1-2,5 m br och 0,1-0,9 m h.
De ovala fångstgroparna är 3,5 -4,2x2,7-3,5 m och 1-1,4 m dj. Två har runt bottenplan, 0,6-1 m diam, och en har rektangulärt bottenplan 1x1,7 m. En har svårbedömt bottenplan pga inrasade stenar i gropen. Alla har kring kanten, helt eller delvis synlig vall, 1-2,5 m br. och 0,1-0,6 m h.
Ö kanten av moränhöjd (huvudsakligen NÖ-SV). Skogsmark, tallskog (contorta).

Bebyggelselämningar efter fäbod, 120x20-50 m (Ö-V), bestående av 1 husgrund.
Husgrunden, belägen i S delen av vallen, består av ett spismursröse, runt, 3 m diam och 0,4 m h av 0,1-0,4 m st stenar. Omedelbart S om spismursröset påträffades tegelrester.
I Ö delen av vallen är gärdesgårdsrester.

Bebyggelselämning efter fäbod, 60x60 m (N-S), bestående av 1 husgrund med spismursröse, 1 källargrund och 1 brunn.
Husgrunden är 7x6 m (NÖ-SV) och intill 0,2 m h, bestående av övermossade syllstenar och en vall, 1-2 m br. I SÖ spismursröse, 1,5x2 m (NÖ-SV) och 0,6 m h av 0,3-0,6 m st stenar och tegelsten. Utrasat främst åt NÖ.
I direkt anslutning till och NÖ om husgrunden är källargrunden, 4x3,5 m (NÖ-SV), bestående av en ingrävning i slänten, med en öppning i NÖ, 2,5 m br.
Brunnen är 1,5 m diam, stensatt med 0,2- 0,6 m st stenar och täckt med ett lock med tjärpapp.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare kallades fäbodvallen för Norensbodarna.
Moränkulle på flack till lätt kuperad igenväxande vall.

Bebyggelselämning efter fäbod, 500x100-350 m (NV-SÖ), bestående av 2 husruiner, 4 husgrunder, 2 källargrunder, 2 ladgrunder och minst 25 röjningsrösen.
Husruinerna är 6-9x4-6 m och intill 2,5 m h. Den ena, bestående av 3-7 stockvarv, har spismursröse, ca 2,5 m diam och 1,2 m h, av 0,4 m st stenar med ett uppstickande cementrör. Över denna ligger en stor gran. Den andra är en ihopransande stuga av brädor.
Husgrunderna är 4-7x4-5 m. 2 består av vallar 1-2 m br och 0,1-0,5 m h. 2 består av syllstenar. Den ena husgrunden har övermossade syllstenar och ett övermossat spismursröse, 2,5 m diam.
Källargrunderna är 5-7x3,5-4 m och 0,8-1,3 m dj, ingrävda i sluttningar. Den ena är stensatt med 1-1,5 m st huggna stenar och belägen i områdets NV del under några stora granar. Den andra ligger områdets N del.
Ladgrunderna är 10-11x 6-8m och 0,3-0,8 m h av 0,3-0,5 m st syllstenar samt stock- och brädrester.
Bebyggelselämningarna är huvudsakligen belägna i områdets S och V del.
Röjningsrösena, främst belägna utmed områdets ytterkanter, är runda respektive ovala. De runda är mestadels 4-6 m diam och 0,3-0,7 mh av 0,1-0,5 m st stenar. De ovala är mestadels 4-7x3-6 m och 0,3-0,7 mh av 0,1-0,5 m st stenar.
Utmed fäbodlämningens yttre begränsning finns bitvis gärdesgårdsrester.
Fäboden har belägg från år 1762 på historisk karta.
Flack till lätt SV-sluttande moränmark. Skogsmark, granskog, igenväxande vall samt hygge.
Vid Rismyrbodarna skulle vättran (de underjordiska) ha haft sitt tillhåll. En sägen säger att en ung butös från Norderåsen höll på att bli gift med en vätterpojke mot sin vilja här, men att hon genom att sända hem sin hund till sin far blev räddad. Han förstod att något inte stod rätt till vid bodarna och red i ilfart. När flickan hörde hästen utbrast hon: -Gud vare lov! Jag hör min fars häst gnägga.
De underjordiska försvann när de fick höra Guds namn, av bröllopsutstyrseln blev bara ett silversmycke kvar, eftersom hon slagit armarna i kors över bröstet över detta. Kvinnan blev sedan gift i Ström och de underjordiskas bröstsmycke ska förvaras i kyrkan där. Flickans pappa kallades Ryttar-Per och var dragon. Sägnen ska ha berättats av hans sonson.
Enligt bybor i Norderåsen ska ett ödesböle ha legat V om Rismyrbodarna (se Häggenås 89:1).

Bebyggelselämning efter fäbod, 55x15-45 m (NÖ-SV), bestående av 1 husgrund, 1 källargrund och 1 grop.
Husgrunden, i Ö delen av området, består av ett spismursröse, 1,5x1,5 m (NV-SÖ) och 0,7 m h av 0,2-0,8 m st, delvis övermossade stenar.
Källargrunden, 6 m NNÖ därom, är 7x3,5 m (NÖ-SV) och består av en ingrävning i en S-sluttning, 7 m l, 1-1,8 m br och intill 1,2 m dj. I ÖSÖ vall 1-1,5 m br och 0,5 m h.
Gropen är 1 m diam och 0,3 m dj.

Bebyggelselämning efter fäbod, 260x40-130 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 1 husgrund, 1 husgrund (?) och minst 1 röjningsröse.
Husgrunden, belägen centralt i området, är kvadratisk, 6x6 m (NÖ-SV), bestående av en jordvall, 1,5-2 m br och 0,2-0,3 m h. I ÖNÖ är ett spismursröse, 3 m diam, 0,8 mh av 0,3-0,5 m st stenar.
Husgrunden (?), belägen i V delen av området, utgörs av en spismursrest (?), 2,5 m diam och 0,7 mh av 0,2-1 m st stenar.
Odlingsröset, beläget i SV delen av vallen, är oregelbundet 4x4 m och 0,1-0,3 m h, av 0,1-0,4 m st stenar.
Svagt SV-sluttande moränmark. Igenväxande vall och skogsmark(blandskog).

Torplämning, ca 90x30-60 m (Ö-V), bestående av 2 husgrunder med spismursröse, 1 ladugårdsgrund, 2 ladgrunder, 1 brunn samt 1 intakt källare. På platsen växer trädgårdsväxter som rosenbuskar, fläderbuskar, rabarber, gullregn samt en äldre rönn.
Husgrunderna med spismursröse är 7,5-9,5x6-7 m och intill 0,6 m h, bestående av 1,5-2 m br vallar av sten och jord. Spismursösena är 1,5-2x1,5 m st och 0,7-0,8 m h av jord och 0,3-0,6 m st stenar. Det ena är övertorvat och bevuxet med en vinbärsbuske.
Ladugårdsgrunden är 9x7,5 m (NNÖ-SSV) av en övertorvad stensyll, 0,2-0,6 m h och 0,5 m br. I ÖNÖ hörnet är ett spismursröse (?), 2 m diam och 0,7 m h av jord och sten, gräsbevuxet. Mitt i husgrunden är en vattenpump. 7 m ÖNÖ om ladugårdsgrunden är en körbro, 7 ml, 4 m br och 0,1-0,8 m h av jord och 0,05-0,4m st stenar, mestadels övertorvad.
Ladgrunderna är 5-9x5-11 m. Den minsta består av 0,3-0,8 m st syllstenar. Den största är 0,1 m h av helt övertorvade syllstenar och belägen mitt emot boningshuset vid körvägen.
Den intakta källaren är murad, 8x5,5 m (NNÖ-SSV) och 1,6 m h.
Brunnen är ca 1,5 m diam, övertäkt med brädor och kantskodd av 0,3 m st stenar.
Enligt hemmansklyvning år 1896 var detta ett odalstorp om 10 hektar som ägdes av torparen Magnus Persson. Enligt uppgift tog barnen över torpet. På 1930-talet bodde Lars här med sin syster, i huset vid körvägen och deras bror i huset närmast jordkällaren. På 1950-talet revs husen och flyttades till Norderåsen.
Området har använts för bete i sen tid och 2 större högar med matjord är ihopschaktade på åkermarken i N.
Flack till svagt SV-sluttande moränmark, tidigare hagmark.

Fossil åker, ca 70x20-60 m (Ö-V), bestående av 1 åkeryta och 9 röjningsrösen.
Åkerytan avgränsas i N, Ö och S av kraftigt övermossade röjningsrösen. Tre av röjningsrösena är runda 1,5-2 m diam och 0,4-0,5 m h, 6 är ovala 3-7x1-3 m och 0,4-0,6 m h.

Bebyggelselämning efter fäbod, 70x20-45 m (N-S), bestående av 1 husgrund med spismursröse, 1 ladgrund samt 1 röjningsröse.
Husgrunden är rektangulär, 7x5,5 m (N-S) och 0,1-0,4 mh av 0,2-0,6 m st syllstenar. I Ö spismursröse, 1,5x1,5 m (NNÖ-SSV) och 0,8 m h av 0,1-0,6 m st stenar och tegelsten. Utrasat främst åt Ö. I S är en oregelbunden grop 3x 0,7-2 m (Ö-V) och 0, 7 m dj. En stor gran växer i Ö.
Ladruinen är rektangulär, 5,5x4 m (NNÖ-SSV) och 0,1-1 mh av 1-3 stockvarv samt brädrester.
Röjningsröset är ovalt 4,5x2 m (N-S) och 0,6 m h av 0,05-0,4 m st stenar.
V-sluttande moränmark. Skogsmark, barrskog samt vall.

Fossil åkermark, ca 70x5-15 m (NV-SÖ), bestående av 1 åkeryta, 1 terrasskant och 3 röjningsrösen.
Åkerytan avgränsas i SV av terrasskant, 0,4 m h. Intill terrasskanten är 3 st ovala till oregelbundna röjningsrösen, 3-4x2 m och 0,1-0,8 m h, bestående av 0,1-0,6 m st stenar. I branten SV om åkerytan är spridd röjningssten.
På krönet av moränplatå. Skogsmark (glest bevuxen med björkar och enstaka granar).

Torplämning, ca 140x10-75 m (N-S), bestående av 1 husgrund med spismursröse, 2 ladgrunder och 3 röjningsrösen.
Husgrunden, belägen centralt i området, är rektangulär, 13x5 m (N-S), bestående av i S och SÖ en 0,2-0,5 m h vall av jord och sten samt i N en 6x5 m (N-S) försänkt yta, 0,3 m dj. Mot Ö väggen är ett spismursröse, 1 m h och 3 m diam av 0,1-0,5 m st stenar.
Ladgrunderna är 6x6-10 m och 0,1-0,6 m h. Den ena består av en stenpackning av 0,1-0,7 m st stenar och den andra, som är ingrävd i en NÖ-sluttning, av en syll av 0,5-1 m st stenar.
Röjningsrösena är ovala, 3-5x2-3 m och 0,5 m h av 0,1-0,5 m st stenar.
Platsen används som rastplats för skoteråkare och på området är en timrad koja och ett dass.
Torpet brukades enligt uppgift 1860-1906 av Anders "Ante" Olofsson och hans fru Elin Olofsson. På platsen ska ha funnits 1 bostadshus med en utbyggnad i form av ett stall, 1 kornlada, 1 redskapslider samt 3 eller 4 lador. 1916 brann husen. Ägorna slogs med lie till 1934.

Fossil åker, ca 150x30-75 m (ÖSÖ-VNV), bestående av 1 åkeryta, 2 terrasskanter, 1 åkerhak och minst 25 röjningssrösen.
Åkerytan avgränsas i N och V av en terrasskant, ca 170 ml och 0,1-0,9 m h, vanligen 0,4-0,6 m h.
Ytterligare en terrasskant, belägen i områdets Ö del, är 30 ml, (ÖSÖ-VNV) och 0,2-0,9 m h.
I S avgränsas åkerytan av ett otydligt åkerhak, ca 75 ml och 0,1-0,4 m h.
Röjningsrösena, främst belägna i områdets ytterkanter, på och nedanför åkerhaket samt nedanför terrasskanten, är vanligen runda 2-3 m diam och 0,2-0,4 m h och helt övermossade.
Av 1765 års avmätningskarta framgår att marken tillhörde Kringelöga och att det tidigare hade varit åker här. Kringelöga omtalas som ödesböle av Fale Burman.
N och NÖ-sluttande moränmark. Skogsmark, blandskog.

Bebyggelselämning efter fäbod, 80x40-60 m (N-S) , bestående av 1 husgrund med spismursröse, 1 ladgrund och 1 röjningsröse.
Husgrunden är rektangulär, 6x5 m (Ö-V) och 0,2 m h av en övertorvad syll. Byggnadsrester finns i och utanför grunden i Ö. I SÖ hörnet är ett spismursöse, ovalt, 2x3 m (Ö-V) och 0,6 m h av tegelsten och jord. På spismursröset är en järnspis och intill växer rabarber.
Ladruinen är kvadratisk, 10x10 m och intill 0,2 m h, helt ihoprasad och består av en brädhög. På brädhögen är en hög med ris.
Röjningsröset är ovalt, 13 ml, 1-1,5 m br och 0,1-0,6 mh av 0,05-0,4 m st stenar.
En enkel brukningväg (Ö-V) går igenom området.
Vallen kallas enligt uppgift för Nils Grönlundsbuan. Boningshuset var ett enklare brädhus och revs omkring 1945.
Flack till lätt S-sluttande moränmark. Igenväxande vall bevuxen med ett fåtal björkar, tallar och granar utmed kanterna.

Område med skogsbrukslämningar, ca 50x20m (Ö-V), bestående av 1 kolbotten och 1 kojrest.
Kolbotten, rund, 13 m diam och 0,4 m h. Omgiven av en ränna,1,5-2 m br och 0,2-0,5 m dj.
Kojresten, belägen 15 m V om kolbotten, är 6x6 m av 1-2 m br och intill 0,2 m h vallar och innanför dessa en försänkt yta, 2,5x1,5-2,5 m (Ö-V) och 0,1 m dj. I V spisröse, 2 m diam och 0,5 m h av 0,1-0,5 m st stenar, mestadels övermossde.
Lätt kuperad moränmark. Skogsmark, granskog, intill myr.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 50x30-40 m (ÖNÖ-VSV) bestånde av 1 husgrund och röjda ytor.
Husgrunden, belägen 5 m V om ett större stenblock, är 6x5 m (N-S) och 0,2-0,3 m h, av övertorvad bottensyll. Övermossat spismursröse i SSV, närmast kvadratiskt, 2x2 m och 0,7 m h. Utrasat i V.

Bebyggelselämning efter fäbod, 130x10-100 m (N-S), bestående av 1 husgrund och minst 5 röjningssrösen.
Husgrunden är 8x6 m (VNV-ÖSÖ) och intill 0,3 m h, bestående av övermossade syllstenar och en 1,5 m br vall. I N spismursröse, 2,5x3,5 m (VNV-ÖSÖ) och 0,8 m h av 0,1-0,8 m st stenar. N om och i direkt anslutning till spismursröset är en skorsten av murbruk.
Två av röjningsrösena är runda 3-5 m diam och 0,1-0,3 m h av 0,1-0,6 m st stenar. Tre är ovala till kvadratiska, 6-8x2,5-4 m och 0,2-0,4 m h. Röjningsrösena är helt eller delvis övermossade.
Flack till lätt kuperad moränmark. Skogsmark, blandskog och hygge.

Fäbodlämning, 240x115 (NV-SÖ), bestående av minst 2-3 husgrunder vilka inte återfanns vid arkeologisk utredning
år 2010. Påträffad vis arkeologis utredning utan KML-beslut 2010 (3.4.2-5237-2016).

Bebyggelselämning efter fäbod, 130x50-80 m (NÖ-SV), bestående av 2 husgrunder samt minst 7 röjningsrösen.
Husgrunderna är 5-6x5-6 m. Den ena, belägen i V delen av området, består av 0,4-1 m st syllstenar. Innuti husgrunden är brädrester och två hinkar. Den andra, belägen i områdets N del, består av en försänkning, 0,3 m dj.
4 av röjningsrösena är närmast runda, 2-6 m diam och 0,1-0,3 m h av 0,05-0,5 m st stenar.
3 av röjningsrösena är rektangulära till kvadratiska, 5-10x3-8 m och 0,7-1 m h av 0,2-1,5 m st stenar, varav främst större stenar eller block.
I N är rester efter gärdesgård.
Lätt SÖ- sluttande moränmark. Igenväxande vall.

Stenbrott, ca 22x22 m (N-S). Inom området är rikligt med brutna stenblock.

Fossil åker, ca 160x75-120 m (NÖ-SV), bestående av minst 27 röjningsrösen. Av dessa är 14 rektangulära eller närmast rektangulära, 6 röjningsrösen är runda eller närmast runda, 4 består av stenar lagda mot jordfasta stenblock, 2 stenrader och 1 stentipp.
De rektangulära röjningsrösena är 1,5-13x1-4 m och 0,3-1,2 m h, av 0,1-1 m st stenar. Ett av dem har kallmurning i en sida.
De runda röjningsrösena är 1-3 m diam och 0,2-0,5 m h, av 0,1-0,3 m st stenar.
Flera av rösena, både de rektangulära och runda, är övermossade och de flesta har en något toppig profil.
Enstaka stenar är upplagda mot de jordfasta stenblocken.
Stenraderna, vilka är belägna i områdets SV del, är 6 m l, 0,5-0,8 m br och intill 0,4 m h. Stenraderna är mycket troligt en terrassering av en otydlig mindre stig/väg.
Stentippen är 14x10 m och intill 1,5 m h.
I området är terrasser som med stor sannolikhet är naturliga.
Åkermarken är ej med på äldre historiska kartor men på flygfoto från år 1943 är ungefär halva ytan öppen mark med ett större impediment i N. De flesta rösena är belägna efter den öppna ytans kanter och på impedimentet. I senare tid har röjningssten påförts i området, främst efter kanterna i NV och i N.

Blästplats, undersökt och borttagen, 45x40 m (N-S), bestående av 2 slaggvarpar och 2 kolningsanläggningar.
Slaggvarparna är oregelbundna, 1,6-2,3 m diam. Kolningsanläggningarna är runda, 3,6-3,8 m diam. I anslutning till blästplatsen, N om densamma, återfanns 2 röjningsrösen som troligen kommer från äldre odling av området.

Fäbodlämning, ca 120x30-70 m (NNÖ-SSV), bestående av en röjd yta. Inga bebyggelselämningar kunde med säkerhet konstateras. Enligt Skog och historia ska en spismursrest och två syllstenar ha funnits på fäbodvallen vid inventeringstillfället 1999.

Område med skogsbrukslämningar, ca 30x10-20 m (ÖSÖ-VNV), bestående av 1 kolbotten och 1 kojrest.
Kolbotten är 11 m diam och intill 0,5 m h. Ställvis omgiven av ränna, 0,5-1 m br och 0,2-0,4 m dj.
Kojresten, belägen 10 m V om kolbotten, är 6x4 m (N-S), bestående av en nedgrävning 3x1,5 m (N-S), omgiven av en vall 0,5-2 m br och 0,2-0,5 m h. I S spisrest av 0,1-0,4 m st stenar spridda i vallen. Innuti kojresten ligger en plåthink.

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 600x130-450 m (Ö-V), bestående av minst 4 husgrunder, 2 husgrunder (?), minst 5 källargrunder, 2 ladgrunder,1 brunn och minst 5 röjningsrösen. På vallen står ett vindskydd.
Husgrunderna är 7x3-5 m, varav en består av en 0,3 m dj nedgrävning, med järnrester från kaminrör innuti, och en av en 0,2 m h och 1 m br vall. Två består endast av spismursrösen, 2,5-4 m diam och 0,5-0,8 m h.
Husgrunderna (?) är 5x4-5 m, 0,1-0,4 m h av 0,5-1 m br,diffusa jordvallar. Den ena, belägen i områdets N del, har i SÖ övertorvade stenar i vallen. Spismursrest? Båda har en grop innuti, ca 1x1 m och 0,4-0,5 m dj.
Källargrunderna är 4-8x3-4 m och 0,8 m dj och ingrävda i sluttningar. En är stensatt av 0,1-0,5 m st stenar, delvis inrasad.
Ladgrunderna är 12-14x7-10 m av 0,3-1,5 m st syllstenar. Den ena, belägen i Ö delen av området, har en gällbro, 6x5 m (NV-SÖ), intill 0,8 m h av 0,1-0,8 m st stenar.
Brunnen är närmast rund, 1 m diam, 2 m dj och stensatt av 0,2-0,4 m st stenar. Torrlagd.
Röjningsrösena är belägna i områdets N del. 3 är runda 2-10 m diam och 2 är ovala 3-5x2-3 m st, av 0,2-0,7 m st stenar.
Vallen tillhörde enligt karta från 1778 Kogsta och Häggesta i Häggenås by.
Kuperad moränmark. Skogsmark, blandskog och granskog, samt igenväxande vall.

Fäbodlämning, 150x50-70 m (NÖ-SV), bestående av två husgrunder, varav en med enbart spismursröset kvar, samt en grop.
Spismursröset är oregelbundet, närmast kvadratiskt, 2x2 m (N-S) och 0,4 m h. I Ö delen eventuellt två syllstenar, 0,4-0,5 m st.
6 m SV om spisröset är en grop, kvadratisk, 1,5x1,5 m (NÖ-SV) och 0,3 m dj.
Omedelbart SV om gropen är en husgrund, rektangulär, 6x5 m (NÖ-SV). Grunden består av en vall 1,5-2 m br och 0,2-0,3 m h. I V delen ett 10-tal synliga stenar, 0,2-0,5 m st. Ingång i SV.
I NÖ delen av området ligger två järnspisar och skärvig sten från spisrösen samt en taknock och diverse träsrester. Inga spår av en husgrund återfanns. Påträffad vid arkeologisk utredning utan KML-beslut 2016 (RAÄ dnr 3.4.2.-5237-2016).
Småkuperad moränmark. Skogsmark (barrblandskog med inslag av björk).

Fossil åker, 150x30-80 m (Ö-V), bestående av en flack röjd yta och minst 7 röjningsrösen. Röjningsrösena är mestadels runda, 1,5-3,5 m diam och 0,5-0,7 m h. Två är ovala, 4-5x3-3,5 m och 0,6-0,8 m h. Mitt på områdets V del står ett gapaskjul. Åkermarken tillhörde Westtorpet.

Torvtäkt, 70-80x60 m (Ö-V) bestående av diffusa spår av torvbrytning och 1 ladruin.
Ladruinen, i N delen av området, är rektangulär, 4x3 m (N-S) av 8-10 stockvarv och uppstickande brädrester. I S dörröppning, 1,3 m br. Innuti är en hacka, en såg, torvblock samt flera otydliga inristingar på väggarna.
På området är liggande hässjerester. Området omges av diken.

Torvtäkt, ca 130x80-110 m (NÖ-SV), bestående av minst 10 täktgropar och 1 ladruin.
Täktgroparna är 4-25x2-12 m och 0,1-0,4 m dj och går in i varandra. I S är ett större sammanhängande oregelbundet täktgropsområde, ca 40x10 m.
Ladruinen är rektangulär, 8x5 m ( NV-SÖ) och intill 2 m h av ihoprasade brädväggar.
På området är rester av hässjor. Torvtäkten avgränsas av diken.

Fäbodlämning, ca 200x50-160 m (NNÖ-SSV), bestående av 2 husgrunder, 1 husgrund (?) och minst 6 röjningsrösen .
Husgrunderna är belägna i områdets NÖ del. Husgrunden med spismursröse är kvadratisk, 5x5 m (N-S), bestående av en övermossad stensyll, 0,1-0,2 m h. I SV spismursröse, 3 m diam och 0,8 m h.
3 m V om husgrunden med spismursröse är den andra husgrunden, rektangulär, 5x4 m (Ö-V), bestående av en ingrävning i backen, 4x3 m och intill 0,5 m dj, med vall i N och S, 0,5-1 m br. Öppning i V, 3 m br. Innuti är en stensamling, rund, 1,2 m diam och 0,2 m h av övermossade stenar.
I S delen av området är en husgrund (?), bestående av en nedgrävning i backen, rektangulär, 8x3,5 m (N-S) och 0,4-0,7 m dj. I N och S ingrävd i sluttningar.
Röjningsrösena är mestadels runda, 1-5 m diam och 0,2-1 m h. Ett röjningsröse är oregelbundet, 12x10 m och 0,6 m h.
Vallen tillhörde enligt avvittringskartan från år 1835 Klösta by. NV delen av vallen är brukad i senare tid och kallas Handogsvallarna.
Kuperad moränmark. Skogsmark granskog och igenväxande vall.

Fäbodlämning, 175x120 m (NV-SÖ), bestående av en igenväxande fäbodvall med minst en husgrund efter fäbodstuga och 4 uthusgrunder. (RAÄ dnr 3.4.2-4902-2016)
Moränknabbe i omgivande myr. Skogsmark (granskog).

Område med fossil åkermark, ca 100x10-55 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 3 terrasskanter och minst 30 röjningsrösen. Terrasskanterna är 7-14 m l och 0,2-0,4 m h. Terrasskanterna är belägna i mitten och i SÖ delen av området. Röjningsrösena är vanligen runda, enstaka är rektangulära. De runda är 1,5-4 m diam och 0,2-0,7 m h, av 0,1-0,7 m st stenar. De rektangulära är 5-12x3-5 m st och 0,4-1,5 m h, av 0,1-0,9 m st stenar. Minst 6 av röjningsrösena är upplagda mot jordfasta stenblock. De större röjningsrösena har förmodligen blivit påförda odlingssten i senare tid. De större stenarna i röjningsrösena ligger mestadels ytligt och är med stor sannolikhet påförda i sen tid. Vid arkeologisk utredning år 2008 i form av schaktkontroll daterades ett röse i områdets N del till 780-990 e Kr och en odlingsterrass till 260-520 e Kr. Sökschakt drogs i områdets N delar men inga ej synliga lämningar påträffades. Dock hittades ett lösfynd, en stenyxa av neolitisk typ, i ett av schakten. År 2013 utfördes en arkeologisk undersökning av tre röjningsrösen i områdets V del. Inom området finns sedan tidiagare 2 gravhögar, Brunflo socken 38:3 och 38:4. Påträffad vid arkeologisk undersökning 2013 (RAÄ dnr. 3.4.2-3301-2013).

Myrtag, ca 125x5-15 m (NNÖ-SSV), bestående av en grävd yta, 0,2-0,5 m dj.

Fossil åker, ca 225x40-110 m (NNV-SSÖ), bestående av ett flertal röjningsrösen. Dessa är i allmänhet 2-4 m diam och 0,4-0,8 m h. Delvis övertorvade. I NÖ delen av området och ca 10 m SV om vägen (NNV-SSÖ) är några större röjningsrösen, 5-8 m diam och 0,6-1 m h.
Åkern är markerad på geometrisk avmätningskarta från år 1701 och lagaskifteskarta från år 1834. I dag har åkern en annan markanvändning, hagmark/betesmark.

Gårdstomt, ca 50x40 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter storskifteskarta från år 1766. Ej bebyggd. På platsen är idag åkermark.

Gårdstomt, osäker utbredning, ca 60x50 m (NV-SÖ), inlagd efter 1705-års karta. Motsvarar gården L i Grytans by. Utgörs idag av åkermark.

Gårdstomt, ca 40x40 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter storskifteskarta från år 1766. Ej bebyggd. På platsen är idag åkermark.

Gårdstomt, ca 40x35 m (NV-SÖ), osäker utbredning. Inlagd efter storskifteskarta från år 1766. Ej bebyggd. På platsen är idag åkermark.

Fornborg, 200x160 m (Ö-V), begränsad av bergsstup i N, Ö och S samt i VNV av sluttning försedd med en stenvall och delvis med en låg yttre vall parallell med stenvallens SSV del.
Den inre vallen är är 120 m l, nu 10-15 m br och 0,7-1,3 m h. Stenarna är i regel 0,2-0,6 m st, enstaka stenar är något större och ett block är 1,6 m st. Den sydligaste delen är otydlig och är endast ca 0,2 m h. Ca 15 m N om det lägre partiet är en sänka i vatten, intill ca 2/3 av höjden och ca 2,5 m br, där en stig går in i borgen. Ytterligare 9 m åt NNÖ är en liknande sänka, troligen en ursprunglig ingång.
30 m SSV om vallens NNÖ ände för ännu en stig in i borgen genom en sänka i vallen. Vallen är kraftigt raserad men kan i NNÖ möjligen ha haft en utbyggnad.
Den yttre vallen är belägen 8-12 m VNV om den inre. Den är 70 m l, 2-4 m br och 0,1-0,3 m h. Övertorvad med i ytan enstaka stenar. Innanför vallen löper ett svagt markerat dike.
De luftledningar som fanns 1963 (Hellmans karta) är borta och stolparna avtagna i markplanet. En nyare ledningsstolpe är uppsatt ca 4 m innanför inre vallen. Ett kabeldike har dragits rakt genom vallarna mot ett hus som är beläget på borgebrgets krön. Närmast huset är det igenlagt, men större delen är fortfarande öppet.
Fritt belägen bergshöjd med brant stup i Ö-S, brant sluttning och stup i N samt sluttning i V. Skogsmark (barrskog).

Fossil åker. Den N delen är ca 100x30 m (NNÖ-SSV) med en avvikning åt Ö i N delen. Den S delen är ca 170x20-65 m (VNV-ÖSÖ). Detta i enlighet med besiktning år 2017. (RAÄ dnr 3.4.2-2048-2017)
För beskrivning se scannat dokument.

Blästplats, ca 60x30 m (NV-SÖ), bestående av 1 blästerugn?, 1 slaggvarp, 1 kolningsgrop? och 1 grop.
Blästerugnen? är oval, 4x3 m (NNV-SSÖ) och 0,1-0,2 m h. Övertorvad. I mitten är en grop, 1 m i diam och 0,2 m dj. Vid provstick framkom 0,03-0,1 m l skörbrända stenar, bränd lera, kol, rödbränd jord samt några små slaggklumpar med leravtryck.
Slaggvarpet är ovalt, ca 20x8 m (NV-SÖ) och intill 0,3 m h. Övertorvat. Slaggen är brungrå, tung, blåsig, trögflytande och med kolavtryck.
Kolningsgropen? är oval, 4x3 m (N-S) och 0,4 m dj. Vid provstick med kniv framkom inget kol.
Gropen är närmast rund, 2 m i diam och 0,5 m dj. Vid provstick med kniv framkom inget kol.
Utefter hela strandpartiet inom det streckade området finns riktligt med slaggstycken.
För ytterligare information se det inskannade bokuppslaget under Referens.
Mot NÖ svagt sluttande moränplatå intill sjöstrand. Skogsmark (barrskog).

1, Husgrundsterrass (?)15x7 (NÖ-SV) och intill 0,7 m h. NV långsidan och troligen båda gavlarna verkar ha stenskoning av 0,2-0,8 m st stenar, nu till stor del övertorvade. SÖ långsidan är ej klart avsatt från den högre sluttningen, men kan åtminstone delvis markeras av en fördjupning. Ytan är tämligen ojämn och på och invid NV sidan är stenar uppkastade, troligen från röjning. 2, Åkerterrass, 30 m l (NÖ-SV) och intill 0,8 m h åt NV, åt SÖ övergående i den högre sluttningen. 3, Äkerterrass, 35x40 m l (NÖ-SV) och intill 0,4 m h åt NV, tämligen svagt markerad. Forts se skannat dokument.
NV hörnet 3 m åt Ö om gärdesgård och NÖ gaveln är 1-2 m SV om skjul.

Myrtag, 65x40 m (ÖNÖ-VSV) och 0,4-1 m dj.

Fångstgropssystem, ca 360 m l (Ö-V till N-S), bestående av minst 5 runda fångstgropar med ett inbördes avstånd av 25-120 m.
Fångstgroparna är, runda, 3,5-5 m diam och 0,6-1,5 m dj. 2 har rektangulärt bottenplan, Två har stenfyllda bottenplan och 1 är inrasad. Samtliga har helt eller delvis vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,4 m h.
Enligt den äldre beskrivningen ska det finnas 7 fångstgropar varav 1 är osäker. Den osäkra (ev tjärdal) är förmodligen i dag helt stenfylld då det finns en grop med sten i områdets centrala delar, vid ravinkanten. Det finns även i systemets V del en grund grop som ej är fångstgropsliknande. Den sista gropen gick ej att återfinna men bör ha legat i den V delen där åkern idag är utökad och marken är utplanad.
Små kullar och platåer i grusmark invid bäck. Skogsmark invid åker.

Boplatsområde, 120x70 m (NNV-SSÖ), bestående av ca 15 fornlämningar. Dessa utgörs av härdgropar med omgivande vall, vilka ligger glest. Lämningarna är totalt 4-8 m diam och 0,1-0,7 m h (de flesta är ca 5 m diam och 0,2-0,5 m h). I mitten har de en rund grop, 2-3 m diam och 0,3-0,7 m dj, vilken går ned i underliggande mark. Vallarna och groparna är helt övermossade och delvis övertorvade. Under torven framkommer sand (delvis bränd), kol och skärvig, skörbränd sten. Dessa lämningar syns dock ej i ytan, varför anläggningarna med större vall är delvis högliknande, medan hos de mindre gropen är den dominerande delen. De flesta är väl bibehållna, men några har skadats av stigar, vattenerosionen (strandbank) och planeringsarbete. Två av de kvarliggande och tre helt borttagna är undersökta. SÖ härom har enligt uppgift flera funnits, varav möjligen någon rest är synlig i ytan.
Revideringsinventeringen 1991: Kokgroparna daterade till vikingatid. Ingen kommentar.
Relativt plan moränmark intill sjö. Skogsmark (barrskog).

Ej reviderat vid revideringsinventeringen år 2013. För beskrivning se inskannat PDF-dokument.

Fossil åker, ca 370x90 m (NV-SÖ), bestående av 4 områden med fossil åker, terrasser och minst 30 röjningsrösen.
Åkerytorna avgränsas av terrasskanterna, flertalet karftigt markerade och väl synliga. Åkerytorna i NÖ, SÖ är delvis påverkade av sentida odling.
Röjningsrösena är, runda, 1-5 m diam och 0,2-0,5 m h.
På de Ö åkerytorna är det sparsamt med röjningsrösen medan det i NV finns minst ett 20-tal. Fem av dessa är omplockade, med kraftiga mittgropar, i sen tid, likaså ett på SÖ åkern. Enligt lokalbefolkningen ska det tidigare ha trotts varit ett gravfält.
Platsen ska enligt traditionen ha övergivits under digerdöden, medan det nu i orten angivna namnet, Knäphägna, troligen avser en sentida brukare av den NÖ-delen.
Enligt den äldre beskrivningen ska det finnas en kolbotten i NV men den återfanns ej vid revideringen 2013.
Inga ändringar gjordes vid revideringen. Området var avverkat och beväxt med hört gräs vilket gjorde att lämningarna var svåra att se.
I NÖ ansluter området till sentida brukad mark som är dikad.
Flacka silurmoränplatåer, skilda av sankare mark. Skogsmark, hygge.

Fångstgropssystem, ca 260 m l (NNÖ-SSV), bestående av 6 fångstgropar, varav 4 runda, 1 rektangulär och 1 kvadratisk, med ett inbördes avstånd av 20-90 m. En av de runda groparna är osäker som fångstgrop.
De runda groparna är, 2-3 m diam och 0,6-1,2 m dj. En har skålformat bottenplan, 1,5 m diam, en har rektangulärt bottenplan, 1x0,6 m, en har inrasat botten plan och den osäkra gropen har otydligt bottenplan.
Den rektangulära gropen är, 2x1,5 m och 0,7 m dj. Rektangulärt bottenplan, 1,7x0,6 m (NNV-SSÖ). Vall kring kanten, 1-2,5 m br och intill 0,3 m h.
Den kvadratiska gropen är, 2,5x2,5 m och 1 m dj. Rektangulärt bottenplan, 1x0,5 m (NNV-SSÖ). Vall kring kanten, 1-2 m br och intill 0,1 m h.

Fossil åker, ca 90x40 m (Ö-V), bestående av minst 10 röjningsrösen och 2 terrasskanter.
Röjningsrösena är 5-7 m diam och 0,5-0,8 m h av 0,1-0,3 m st stenar. Några är gravliknande.
Terrasserna går i Ö-V riktning, Den ena i området S del och den andra mitt i området.
Det finns dessutom husgrunder i området, V och S delen, som troligen är yngre än åkerytan.
Platsen finns inritad som gårdstomt på en geometrisk avmätning från 1600-tal. Vid revideringen användes området som beteshage för hästar. De V delarna var det helt igenväxt och därför svårbedömt. Det råder dock ingen tvivel om att området är av äldre karaktär och bör bedömmas som fossil åker och fornlämning och ej som tidigare fornlämningsliknande lämning.
Utförligare beskrivning saknas pga av tekniska problem i samband med besöket.
Krön och S-sluttning av moränområde. Betesmark.

Ej besökt vid revideringen 2013. För beskrivning se inskannat PDF-dokument.

Fångstgropssystem, ca 300 m l (NÖ-SV), bestående av minst 5 fångstgropar, varav 4 är runda och 1 är rektangulär, med ett inbördes avstånd av ca 40-100 m.
De runda groparna är, 3-3,5 m diam och 0,5-0,7 m dj. Två av groparna har rektangulärt bottenplan, 1-1,5x0,5 m och en har runt bottenplan, 0,7 m diam. Alla har vall kring kanten 1-2 m br och 0,1-0,3 m h.
Den rektangulära gropen är, 3,5x2 m (NNV-SSÖ) och 0,7 m dj. Inrasat bottenplan. Vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,3 m h.
Enligt äldre beskrivning finns det 6 gropar i systemet. En grop återfanns ej vid revideringen men är troligen belägen i den V delen av systemet.
Sluttningar mot och holme i mossdrag samt moränrygg SV därom. Skogsmark.

Fossil åker, 80x30 m (N-S), bestående av 9 röjningsrösen, runda, 3-6 m diam och 0,5-0,8 m h av 0,2-1,5 m st stenar. Samtliga är till största delen övertorvade med talrikt med stenar i ytan. Några större ev jordfasta block i rösena.
Röjningsrösena är gravlika med sitt läge, form och välvda profil.
Enligt äldre inventering:
Område med röjningsrösen 100x70 m (NV-SÖ) enligt markering på registerkartan. Beskrivning saknas.

Ej besökt vid revideringen 2013. För beskrivning se inskannat PDF-dokument.
SÖ-sluttnig av låg moränkulle intill sankt område. Igenväxt hagmark.

Område med fossil åkermark, ca 360x190 m (N-S), bestående av minst 75 röjningsrösen och 3 terrasser.
Åkermarken avgränsas av terrasserna, utöver det är inga tydliga åkerytor synliga utan de ligger runt de röjningsrösen som finns i området.
Röjningsrösena är, runda, 1-8 m diam och 0,2-0,7 m h av 0,3-0,5 m st stenar. De flesta är mindre och troligen av högre ålder.
Terrasserna är, ca 30-150 m l och 0,2-1 m h. Terraserna ligger centralt i området, den längsta i N-S riktining och de övriga två huvudsakligen NV-SÖ.
I NV och S återfanns inga rösen men marken är påverkad av äldre odling eller bete. Några av rösen är stora och kan vara samtida med den senare fäbod som ska ha funnits på platsen. I S där inga rösen återfanns är marken odlad i senare tid.
Enligt äldre beskrivning ska detta vara Skute ödegods men på geometrisk avmätningskarta från 1600-tal är platsen markerad som åker till det ödegods som ligger i dagens Skute by. I de Jämtländska räkenskaperna från 1568 finns Skute med som ödegård, benämnd Skute. I Jämtlands länsfornminnesförenings tidskrift VI finns ett ödesböle benämt Skutsved. Detta har i tidigare inventering antagit vara Näs 63:1.
Traditionen säger att platsen ska ha övergivits under digerdöden men har återbefolkats under senare tid, bl a som fäbod. Av den spismur som återfanns vid förstagångsinventeringen återfanns inget vid revideringen.
S- och V-sluttande moränmark. Skogsmark, barrskog och igenväxande hagmark.

Gravbottenliknande lämning, ca 15 m diam och intill 0,5 m h. Troligtvis naturlig.
Enligt äldre beskrivning finns en uppgift från markägaren att det här för åtskilliga år sedan borttagits en sannolik hög. Ingan kända fynd.

Område med fossil åkermark, ca 300x10-100 m (NÖ-SV), bestående av minst 60 röjningsrösen, minst 4 terrasser och minst 1 åkeryta.
Röjningsrösena är, mestadels runda, 1-5 m diam och 0,1-0,7 m h av 0,1-0,7 m st stenar.
Terrassena är, 10-50 m l och 0,6-1 m h. Delvis naturliga som förstärkts av odling.
Centralt i området ligger en bassängformad odlingsparcell, 9 m diam och 0,1 m dj.
Röjningsröserna är av olika ålder men majoriteten tillhör en äldre odlingsperiod. Hela den V-kanten av området utgörs av terrassliknande formationer men kan vara naturliga då sluttningen är stark i den delen.
Äldsta kartbelägget är en geometrisk avmätning från 1600-talet som säger att det ligger ett gammalt ödetorp på platsen. På storskifteskarta från 1735 benämns platsen som igenlagd åker och på laga skifte 1883 som bovallsodling. Har enligt ortsbefolkningen nyttjats som fäbod in på 1920-talet.
Mestadels lätt kupperad NV och SV sluttande moränmark. Igenväxande hagmark och skogsmark, barrskog.

Blästplats, ca 45x35m (NNV-SSÖ), bestående av 2 ugnar, 2 slaggvarpar, 1 fällsten?, 1 nedsänkt yta, 1 grop och 1 jordhög.
Ugnarna är, runda, 1 m diam och 0,5-0,6 m dj. Kallmurade. I SV öppningar, 0,3-0,4 m st, ner mot bälgplatserna som är närmast kvadratiska, 2x2 m. Ugnarna ligger 1,5 m ifrån varandra.
Slaggvarpen är, rektangulära, 1,5x2 m och 0,1-0,2 m h. Varpen ligger på ytterkanterna av ugnarna.
NÖ om den SÖ slaggvarpen finns en platt sten under mossan. Slaggen i varpet där är i små bitar.
Nedsänkt yta, 3x2 m (NNÖ-SSV) och 0,2-0,4 m dj.
Grop och jordhög. Gropen är 3x3 m och 0,1-0,2 m dj. Jordhög, direkt S om, 3x2 m (Ö-V) och 0,7 m h.
SV-sluttning i lätt kuperad moränmark. Skogsmark, barrskog.

Fossil åker, ca 300x50-250 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 2 åkerterrasser och minst 20 röjningsrösen. Inom området finns även 2 husgrunder och 1 källargrop (?) som sannolikt tillhört den fäbodvall som funnits på platsen.
Åkerterrasserna är 75 resp. 40 m l och ca 0,3-0,4 m h, belägna centralt i området.
Röjningsrösena är mestadels 2-4 m diam och 0,2-0,6 m h, spridda inom området. Flera är kraftigt övermossade.
Husgrunderna är rektangulära, 4-5x3-4,5 m och 0,2-0,3 m h, bestående av jordvallar och övertorvade syllstenar. Båda har spisrösen 1,5-2 m diam och 0,3-0,5 m h. Den ena husgrunden är belägen i områdets NV del, den andra i områdets Ö del, intill en enkel traktorväg som korsar området.
Källargropen ( ?), belägen i områdets NÖ del, är 2,5 m diam och 0,5 m dj, omgiven av en vall 0,3 m br och ca 0,2 m h.
Böke omnämns år 1568 som ödegods under Sunne sn: "Ett ödisgotz Bökie".
Platsen är år 1822 en del av Böke, Sten och Benås avradsland och har i senare tid nyttjats som fäbodvall. V delen odlades på 1930-talet.
På platsen har påträffats en sländtrissa.
Flack moränmark. Skogsmark, blandskog, hygge samt igenväxande vall.

Ödekyrkogård, 60x45 m (N-S). Denna begränsas av en bogårdsmur, 0,8-1,5 m br och 0,3-1,2 m h. Murens S kortsida och ett fåtal m av de avgränsande långsidorna är frilagda i sen tid. På flera ställen är muren här borttagen. I övrigt är muren till stor del övertorvad och V delen och Ö delen delvis täckta av rasmassor från kyrkan (se raä-nr Sunne 2:1). På kyrkogården är tre gravstenar över präster, av vilka åtminstone en varit liggande i kyrkans golv (1600-tal).

Stenbrott, ca 110x40-70 m (ÖNÖ-VSV) och ca 10 m dj.
Enligt Skogs och Historias uppgiftslämnare skall man här ha brutit gatsten av diabas på 1930-talet. Gatstenen användes i Östersund.

Sågverkslämning, ca 70x70 m (NV-SÖ), bestående av 1 betongfundament, 1 transformatorhus samt spridda plank- och timmerrester.
Betongfundamentet är 1.2x1.2 m och 0.5 m.
Transformatorhuset är stående.
Enligt Skog och historia brukades sågen av Brynje ångsågsförening UPA. Sågen drevs av en ångmaskin som var tillverkad av Östersunds Mekaniska. Sågen är från början av 1900-talet och byggdes av Nils-Olof Persson.
Flack moränmark. Skogsmark, igenväxande öppen yta (granskog).

Boplats, ca 14x2,5-5 m (NNV-SSÖ). I ställvis eroderad strandbrink påträffades måttligt med skärvstenar.
Kant av ställvis eroderad strandbrink. Skogsmark, barrskog.

Stenbrott, ca 60x40 m (NV-SÖ), bestående av ett flertal brytningsspår av varierande storlek och form inom området, samt övermossade skrotstenshögar.
Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare bröts här gatusten till Östersunds stad på 1930-talet.
NV-, V- och SV-sluttande berg- och moränmark. Skogsmark (gran- och tallskog).

Kvartsbrott, 40x20 m (NNV-SSÖ) och intill 4 m dj. Ställvis synliga kvartsitblock. I brottet är en del skräp och trädgårdsavfall. Enligt uppgift bröts här gatusten till Östersund och sten till nya kyrkan i tyngre. I bruk på 1930-talet.

Torvtäkt, ca 70x45 m (NNV-SSÖ), bestående av täktgropar i varierande form och storlek, 0,2-0,4 m dj.
Svagt S-sluttande myrmark. Skogsmark, gles tallskog.

Torvtäkt, ca 300x230 m (NV-SÖ), bestående av minst 20 täktgropar och bankar för räls. Täktgroparna är ca 85-170 m l (NÖ-SV), 10 m br och 0.5-1 m dj. Bankarna, belägna mellan täktgroparna, är ca 85-170 m l (NÖ-SV), 5-7 m br och 0.5-1 m h.

Kvarnlämning, 30x20 m (NÖ-SV), bestående av 1 kvarngrund, 1 husgrund och 2 kvarnstenar.
Kvarngrunden är 9x5 m (NÖ-SV), bestående av syllstenar.
Husgrunden är 6x6 m (NÖ-SV), bestående av syllstenar.
Kvarnstenarna är båda 1.15 m diam och 0.5 m tj.

Torplämning, ca 200x30-40 m (NNV-SSÖ), bestående av 1 husgrund och igenväxande hagmark.
Husgrunden är 5,5x5,5 m, bestående av vallar, 0,7-1 m br och 0,2-0,5 m h. I det SSV hörnet är en spismursrest, 2x2 m och 0,9 m h.
Platsen benämns Svedet tillhörande Pär Jöns och Ol Pärs torpgärda på storskifteskarta från 1814.
Vid revideringen kunde inte husgrunden återfinnas pga hög vegetation.
Avsats i SV-sluttande moränmark. Igenväxande hagmark omgiven av barrskog.

Torvtäkt, ca 90x60 m (NV-SÖ), bestående av ett 10-tal gropar i varierande storlek och form. Innom området är även 2 torvladeruiner, 6-7x4,5-5 m, bestående av brädor och stockar.

Kalkbrott, ca 45x20 m (VNV-ÖSÖ) och ca 10 m h i sluttande berg. Skrotsten och större block är i slänten SSV om brottet.
Enligt Skog- och historias uppgiftslämnare bröts här kalksten som levererades till Gusta Stenhuggeri i Brunflo.

Ångbåtsbrygga, 30x12 m (NV-SÖ) och 1.8 m h. Uppbyggd av jord och sten. På den SV sidan är rester av träpålar. På den NV sidan är en stenkista och stockrester.

Såglämning, ca 40x30 m st (N-S), bestående av 1 husgrund och 1 dammvall.
Husgrunden är 6x5 m st (N-S) och 0.1-0.8 m h.
Dammvallen är 18 m l, 1-1.7 m h och 2-4 m br.
Bäckravin i S-sluttande moränmark. Skogsmark (blandskog).

Såg- och kvarnlämning, ca 50x20 m (NV-SÖ), bestående av 1 dammvall, 1 såg- och kvarnruin och diverse anläggningsrester.
Dammvallen är 4 m l på NÖ sidan om bäck, 3 m l på SV sidan om bäck (NÖ-SV), 2 m br och 1 m h. Utskjutande stockrester mot bäck.
Såg- och kvarnruinen är 15x12,5 m (VNV-ÖSÖ), bestående av timmerstockar. En grävd kanal går genom ruinen. Rester av hjul och axlar ligger i ruinen.
Enligt Skog- och historias uppgiftslämnare ska det på platse ha legat en ramsåg, kvarn och hyvel.
Bäckravin. Skogsmark gränsande till åkermark (lövskog).

Sågverkslämning, ca 80x40 m (N-S), bestående av 1 husgrund och 1 dammvall. Husgrunden är 10x7 m (NNÖ-SSV), bestående av 10 grundstenar, 1 m st. I den NNö delen är en kallmurning, 3.5 m l och 1 m h, bestående av 0.5-1 m st stenar. I den NNÖ delen är en dammvall, 70 m l (huvudriktning NV-SÖ), 2.3-4 m br och intill 0.6 m h, bestående av jord och sten. Stockrester iakttogs på bäckens botten.
Småkuperad moränmark samt bäckravin. Skogsmark (blandskog).

Kvarnlämning, bestående av 1 husgrund, 1 ränna för tub och 1 dammvall.
Husgrunden, rektangulär, 6.5x5 m st (Ö-V), i NÖ bestående av kallmurad stengrund, 6.5 m l och 0.6 m h.
V och intill är:
Ränna för vattentub, ca 70 m l (Ö-V), 0.8-2 m br och 0.3-0.7 m dj. I rännan ligger rester efter metallringar, 0.6 m diam.
Intill och V om rännan är:
Dammvall, bestående av 7 rader med 5-7 m l stockar utlagda tvärs över bäcken.
Husgrunden ligger intill och S om bäcken i områdets Ö del.
Bäckravin (Ö-V) i sandig, grusig morän. Skogsmark (lövsly).

Torvtäkt, ca 630x70-190 m (NV-SÖ), bestående av gropar i varierande form och storlek, 0.2-0.4 m dj. Inom området är minst 2 torvladuruiner samt rester av torrhässjor.

Torvtäkt, ca 240x30-90 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 6 torvhässjor, 1 linbana och 1 stående torvhus samt brytningsspår bestående av grunda gropar av varierande form och storlek.
Torvhässjorna består av träpålar, ca 1.4 m h.
Linbanan består av en stålvajer som går mellan stolpar.
Torvhuset är 4.8x4.8 m av stående brädpanel och plåttak.
Enligt Skog och historia byggdes linbanan av Johannes Orsa.

Myrjordstäkt, ca 80x20-50 m (NNÖ-SSV), bestående av en grävd yta, 0,7-1,2 m dj.
Myrjorden användes till jordförbättring.

Skärvstensförekomst, ca 120x20 m (ÖSÖ-VNV). Inom angivet område iakttogs i errossionshak och på stig enstaka/sparsamt med skärvsten. Merparten av skärvstenen är i områdets ÖSÖ del.

Sågverkslämning, ca 70x50 m (NNV-SSÖ), bestående av 1 husgrund, 11 betongplintar och 1 brunn.
Husgrunden är 16x13 m (NNÖ-SSV), bestående av syllstenar, 0,5-0,8 m st. I grunden är 6 fundament av tegelsten, det största fundamentet är 1,5x1,5 m och 1,2 m h, på toppen är 7 järnstänger. De mindre fundamenten är 0,8x0,5 m och 0,4 m h.
I områdets SÖ del är 11 betongplintar på en sträcka av ca 20 m (NV-SÖ), plintarna är 0,65x0,25 m st och 0,3 m h.
Brunnen är 1,5x1,5 m och 1 m dj. Kring kanten är övermossade stockrester.
Enligt skog och historias tipslämnare arbetade ett 30-tal personer på sågen.

Såglämning, ca 70x6-45 m (NV-SÖ), bestående av 1 dammvall och 1 sågplan.
Dammvallen, på ömse sidor av ån, är ca 50 m l (NV-SÖ), 2-5 m br och 0,5-2 m h, bestående av jord och sten samt stockrester i ån.
Sågplanen är i SÖ delen.
Enligt skog och historia skall det finnas 2 husgrunder på platsen, dessa återfanns ej vid granskningen.

Kalkbruk, ca 260-310x230-280 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 2 kalkugnsruiner och ett flertal kalkbrott.
Kalkugnsruinerna är närmast runda, kvadratisk, 5,5x5,5 m och 1,3 m dj, respektive, rund, 5 m diam och 0,6 m dj.
I V delen av området är ett flertal kalkbrott med mycket varierande storlek, från brott i bergväggar till små gropar.
Uppskattningsvis är det ca 45 brott.
Enligt uppgift från markägaren är kullarna platserna för kalkugnar.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare var kalkbruket i drift från slutet av 1800-talet fram till början av 1930-talet.
Småkuperad/kuperad moränmark med rikliga inslag av kalkbergsåsar och i mindre omfattning myrmark. Skogsmark/hygge (barrskog).

Torvtäkt, ca 170x110 m (N-S), bestående av gropar i varierande form och storlek, 0.2-0.4 m dj. I områdets Ö del är en torvladuruin.

Område med husgrunder, 20x20 m (NV-SÖ), bestående av 3 husgrunder, 3,4x2,9-6,5x5,8 m.
Den minsta husgrunden avgränsas av en vall, 0,6-1 m br och 0,2 m h. I den SÖ delen är spismursröse, 0,7x0,7 m och 0,5 m h.
Den största husgrunden har minst 3 syllstenar.
Den tredje husgrunden har övertorvade syllstenar och i VNV hörnet är ett spismursröse, 0,9x0,9 m och 0,4 m h.
Svag NNV-sluttning på moränrygg. Skogsmark (granskog).

Torvtäkt, ca 100x60 m (N-S), bestående av gropar i varierande storlek och djup. I områdets V del är en torvhusruin, 8x4 m (VNV-ÖSÖ), bestående av nedrasade brädor och timmerstockar. I torvhusets SSÖ hörn är en tall med 3 st insatta träpinnar.

Torvtäkt, ca 30x30 m (NV-SÖ), bestående av en grävd yta, 0,3-0,7 m dj.

Såglämning, ca 85x15-50 m (NNV-SSÖ), bestående av 1 dammvall och 1 husgrund?.
Dammvallen, på ömse sidor ån, är ca 60 m l (NNV-SSÖ), 3-8 m br och intill 2 m h, bestående av sten och jord, samt stockrester i bäckfåran.
Husgrunden?, är 5x4 m (N-S), bestående av en ställvis försänkt yta, 0,1 m dj.
Bäck och V-sluttande moränmark. Skogsmark, blandskog.

Brott/täkt, myrtag, ca 100x55 m (Ö-V), bestående av större och mindre gropar med varierande djup, samt upplagda större stenar i rad mitt på täkten. I områdets Ö del är övermossade stenrösen.
Enligt Skog och historias tipslämnare tog byborna myrjord på denna plats för att använda som jordförbättringsmedel.

Brott/täkt, kalkstensbrott, ca 55x10-30 m (NNÖ-SSV), bestående av en ca 50 m l och ca 10-20 m br grop, 1,5-3 m dj.
Kring gropens kant är skrotsten upplagd.

Militär anläggning övrig, splittervärn för flygplan, ca 50x30 m (Ö-V), bestående av jordvallar, 2-9 m br och 1,5-4 m h. Öppning i NV, 14 m l.
Närmast flack moränmark. Skogsmark, gran- och tallskog.

Brott/täkt, kalksten, ca 85x60 m (NNÖ-SSV) och 1,5-3 m h.
Enligt skog och historias tipslämnare bröt man här sten till fönsterbänkar. Stenen levererades till Tornby stenhuggeri på 1940-talet.

Militär anläggning övrig, splittervärn för flygplan, ca 40-45x25-35 m (NNV-SSÖ), bestående av jordvallar, 7 m br och 1,5-3 m h. Öppning i NNV, 19 m l.
Flack moränmark. Skogsmark gränsande till hagmark, tallskog.

Brott/täkt, Kalkstensbrott, ca 92x36 m (NÖ-SV).
I SV del är brottet, ca 30 m l och 1-4 m h.
I NÖ del är skrotsten och kalkstensblock, 0,5-2,5 m st.
NÖ-sluttande moränmark. Skogsmark, blandskog, omgiven av åkermark.
Enligt Skog och historias tipslämnare bröt man här grundsocklar för hus i Östersunds stad, i början av 1900-talet.

Militär anläggning övrig, splittervärn för flygplan, ca 40x30 m (NV-SÖ), bestående av jordvallar, 6-8 m br och 4 m h. Öppning i NNÖ, 15 m l.
Flack moränmark. Skogsmark, gran- och tallskog.

Militär anläggning övrig, splittervärn för flygplan, ca 35x35 m (NV-SÖ), bestående av jordvallar, 6-9 m br och 2,5 m h. Öppning i N, 16 m l.
Flack moränmark. Skogsmark, gran- och tallskog.

Kalkstensbrott, ca 65x10-25 m (ÖNÖ-VSV) och 5-7 m dj.

Militär anläggning övrig, splittervärn för flygplan, ca 30-45x35 m (N-S), bestående av jordvallar, 2-9 m br och 1,5-4,5 m h. Öppning i NNÖ, 17 m l.
Närmast flack moränmark. Skogsmark, gran- och tallskog.

Träindustri, såg/sågverk, ca 125x50 (N-S), bestående av minnst 1 husgrund, 1 dammvall och 1 utloppsdike.
Husgrunden är 15x8 m (ÖSÖ-VNV), bestående av en schaktad yta i VNV-sluttning, ett betongfundament samt en kallmurad hjulgrav.
I anslutning till hjulgraven är en träkonstruktion med en dammlucka. På hjulgraven är en drivaxel.
Dammvallen, merparten på Ö sida av ån, är totalt ca 45 m l, ca 30 m l (NÖ-SV) längs med Ö sida av ån, ca 15 m l (ÖNÖ-VSV) tvärs över ån, 5-6 m br och 1,5-2 m h, bestående av jord och sten samt stockrester i bäckfåran.
Utloppsdiket (N-S) från hjulgraven löper parallellt med ån på Ö sida.

Träindustri, Såg/sågverk, uppgift om, ca 13-100x260 m (NV-SÖ) bestående av 1 rest av dammvall, 1 kanal och 3 gropar.
Dammvallen består av 3 stockrester i den NV delen av området.
Kanalen är ca 235 m l (NNV-SSÖ), 2,6 m br och 0,5-1,5 m dj.
Den största gropen är 30x20 m (NV-SÖ) och 0,5-1,5 m dj.
Den minsta gropen är 12x6 m (NV-SÖ) och 0,5-1 m dj.
Enligt skog och historias tipslämnare skall sågen vara från mitten av 1840-talet.

Område med fossil åkermark, ca 230-295x70-190 m (N-S), bestående av åkerytor och ca 105 röjningsrösen.
Röjningsrösena, på och utanför odlingsytorna, är 1-12x1-3 m och 0,1-0,8 m h.
Innom området finns en oregistrerad husgrund efter en fäbodstuga.

Brott/täkt, ca 30x17 m (Ö-V), intill 2,5 m h. Övermossade skrotstenshögar i S del.

Militär anläggning övrig, spilttervärn för flygplan, 43 m diam, omgivet av jordvall, 5-6 m br och 1,5-4 m h. Öppning i V.
V-sluttande moränmark. Skogsmark med gran- och tallskog.

Område med röjningsrösen, ca 65x45 m (NÖ-SV), bestående av minst 4 röjningsrösen, oregelbundna, kraftigt övermossade, ca 1,5-4x1,5-3 och 0,3-0,5 m h, av 0,2-0,4 m st stenar. Röjningsrösena är glest belägna på en mycket otydlig odlingsyta.

Område med skjutbanor, 230-315x50 m (VSV-ÖNÖ), bestående av 2 skjutbanor, varav sammanlagt 6 skjutvallar, 1 blindering, 1 markörgrav, 1 kulfång och 19 skyttevärn.
I NNV är:
Skjutbana, 230 x 50 meter, VSV-ÖNÖ, bestående 2 skjutvallar, 1 blindering, 1 kulfång och 8 skyttevärn.
Skjutvallarna ligger mitt i samt längst i ÖNÖ av skjutbanan. Den i mitten är 35 m lång (NNV-SSÖ) och 3 meter bred samt 0,1-0,4 m h. Den i ÖNÖ består av en cirka 20x6 m (NNV-SSÖ) planare yta.
I VSV är blindering, 40 m l (NNV-SSÖ), 2 m br och 1, 8 m dj. I blinderingen finns spridda rester efter konstruktion i sågat trä och tjärpapp.
Framför blinderingen ( i ÖSÖ) är en uppbyggd vall, 4 m br och 0,6-1 m h.
Bakom blinderingen ( i VSV) är
1 kulfång bestående av en 40 m l (NNV-SSÖ), 8 m br och 3-4 m h jordvall.
I området finns 8 skyttevärn, 1-3 m st och omkring 0,5 m dj. Några har vall runt kanten.
I SSÖ är:
Skjutbana, 315x45 m (ÖNÖ-VSV), bestående 4 skjutvallar, 1 markörgrav och 11 skyttevärn.
Skjutvallen i ÖNÖ änden av banan är 40 m l (NNV-SSÖ), 5-7 m br och 0,5-1 m h (mått från SSÖ), otydlig i mitten
och i ÖNÖ delen en 8x5-6 m avgränsad tydligare del som kantas i SSÖ hörnet av övermossade stenar.
Tre parallella skjutvallar, 100 m VSV därom, och med 100 och 50 m:s mellanrum, är ca 25-35 m l (NNV-SSÖ), 3-4 m
br och 0,1-0,5 m h. Den ÖNÖ utgörs av en 0,3-0,5 m h kant i V och oklar begränsning i Ö. Den mellersta vallen
kantas längs VSV sidan av ett dike 1 m br och 0,1 m dj och dess N del är skadad av körningar.
Markörgraven i VSV änden av banan är 45 m l, ca 3 m br och från V intill 0,5 m dj (utplanad i S), i Ö kantad av en
1,5-2 m h kant mot större utplanad markyta. Något mot mitten löper från markörgraven ett dike mot SV.
Skyttevärnen, belägna i skjutbanans övre VNV del, är 3-4,5 m st, bestående av oregelbundna 1-3,5 m st och 0,2-0,8
m dj gropar helt eller delvis kantade av vall, 0,1-0,3 m h.
Svagt VSV-sluttande moränmark. Skogsmark med gles tallskog samt enstaka granar.

Boplats, ca 26x7 m (NNV-SSÖ). Enstaka-måttligt med skärvsten iakttogs i nybyggd mindre väg.

Gårdstomt, ca 65x55 m (Ö-V), bestående av minst 3 husgrunder.
Boningshusgrunden är rektangulär, 13x7 m (Ö-V), bestående av en delvis övermossad syllstensrad, intill 0,3 m h av 0,2-0,5 m st stenar. Spismursrest i N, 3x3 m (Ö-V) och 0,6 m h, av 0,3-0,6 m st stenar.
Ladugårdsgrund, 8x8 m (Ö-V), bestående av syllstenar, intill 0,3 m h av 0,3-0,6 m st stenar. Körbro? i N del, bestående av en rektangulär stenpackning, 5x3 m (N-S) och intill 0,6 m h, av 0,1-0,3 m st stenar.
Husgrund, 9x5 m (Ö-V), bestående av enstaka syllstenar, intill 0,2 m h, av 0,3 1,4 m st stenar.
Enligt källor ska detta vara platsen för det ursprungliga Knut-Karibränna. Nybygget ska ha etablerats ungefär i mitten på 1700-talet. Platsen är med på en sockenkarta från år 1847.

Fångstgropssystem, 260 m l (ÖNÖ-VSV), bestående av 5 fångstgropar, varav 4 runda och 1 rektangulär, med ett inbördes avstånd av 10-110 m.
De runda fångstgroparna är 3 m diam och 0,8-1,2 m dj. Två har runt bottenplan, 1 m diam. Två gropar är inrasade och bottenplanet går ej att bedöma. Alla har kring kanten, helt eller delvis vall, 0,5-2 m br och 0,1-0,5 m h.
Den rektangulära fångstgropen är 3,5x3 m (NV-SÖ) och 0,8 m dj. Rektangulärt bottenplan, 2x1 m (NV-SÖ). Kring kanten är en vall, 1-1,5 m br och 0,1-0,3 m h.
Äldre beskrivning:
Fångstgrop, rund, 3 m diam och 1 m dj. Runt bottenplan, 1 m diam. Kring kanten är en vall, 1-2 m br och 0,1-0,4 m h.
Krön samt Ö delen av moränås (NÖ-SV/N-S). Skogsmark, tallskog.

Fångstgropssystem, ca 460 m l (huvudriktning NÖ-SV), bestående av 17 fångstgropar, varav 14 rektangulära, 2 kvadratiska och 1 rund, med ett inbördes avstånd av 11-72 m.
De rektangulära fångstgroparna är 2,5-4x2-3 m och 0,6-1,2 m dj. Alla har rektangulära bottenplan, 0,7-2x0,3-0,6 m. Alla har kring kanten en vall, 1-2 m br och 0,1-0,4 m h.
De kvadratiska fångstgroparna är 2-3x2-3 m och 0,6-0,7 m dj. Den ena har kvadratiskt bottenplan, 0,7x0,3 m. Den andra har ett ej observerbart bottenplan på grund av att det är hyggesavfall i gropen. Båda har vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,3 m h.
Den runda fångstgropen är 3 m diam och 0,7 m dj. Rektangulärt bottenplan, 1x0,2 m. Kring kanten är en vall, 1,5-2 m br och 0,1-0,2 m h.

Fångstgropssystem, ca 180 m l (huvudriktning Ö-V), bestående av 6 rektangulära fångstgropar, med ett inbördes avstånd av 16-45 m.
De rektangulära fångstgroparna är 2-3x1,5-2 m och 0,5-1,5 m dj.
Fem har rektangulärt bottenplan, 0,6-1,5x0,3-1 m. I en av fångstgroparna är en stor sten, vilket gör att bottenplanet ej är iakttagbart.
Alla har kring kanten en vall, 1-2 m br och 0,1-0,3 m h.

Sågverkslämning, ca 30x30 m (NNÖ-SSV), bestående av 1 dammvall, 1 såghusgrund och schaktade ytor.
Dammvallen är, ca 30 m l (NÖ-SV och NV-SÖ), 1,5-3 m br och 0,4-0,6 m h. Öppning i mitten för bäcken.
Såggrunden är, 13x5 m (NÖ-SV), bestående av syllstockar liggandes invid och i bäcken.
Bäckravin i S-sluttande moränmark. Skogsmark, hygge/blandskog.

Fångstgropssystem, ca 530 m l (N-S), bestående av 12 fångstgropar, varav 7 kvadratiska och 5 runda, med ett inbördes avstånd av 12-80 m.
De kvadratiska fångstgroparna är 2,5-3 x2,5-3 m och 1,2-1,6 m dj. Fyra har rektangulära bottenplan, 1-1,4x0,4-0,7 m, två har kvadratiska bottenplan, 0,6-1x0,6-1 m och en har rundat bottenplan, 0,5 m diam. Alla har kring kanten vall, 1-2 m br och 0,1-0,6 m h.
De runda groparna är 3-5 m diam och 0,7-2 m dj. Tre har rundat bottenplan, 0,7-2 m diam, en har rektangulärt bottenplan, 1,5x0,5 m och en har skålformat bottenplan. Alla har vall kring kanten, 1-2 m br och 0,1-0,7 m h.
I huvudsak krönlägen av lägre moränås och moränkullar. Skogsmark, hygge/blandskog.

Kalkbrott, ca 40x10-15 m (NÖ-SV) och 0,5-1,7 m dj. Rikligt med kalksten i brottet.

Torvtäkt, ca 50x15 m (Ö-V), bestående av 2 täktgropar och 1 dike.
Täktgroparna är oregelbundna, 5-37x3-15 m och 0,1-0,3 m dj.
Diket är 25 m l (Ö-V/NNÖ-SSV/SÖ-NV), 0,1-0,2 m br och 0,1-0,2 m dj.
Enligt Skog och Historias uppgiftslämnare bröts här torv och myrjord, som användes som jordförbättringsmedel.
Mindre myr i flack till lätt kuperad moränmark. Skogsmark, barrskog.

Område med skogsbrukslämningar, ca 40x15 m (ÖNÖ-VSV), bestående av 1 kojgrund efter kolarkoja och 1 kolbotten.
Kojgrunden är rektangulär, 5x3 m (NNÖ-SSV), bestående av en vall i S och Ö, 1 m br och 0,1-0,15 m h. I Ö delen är ett delvis övermossat spismursröse, 2x2 m och 0,7 m h, av 0,1-0,4 m st stenar. Vid provstick framkom sparsamt med kol.
Kolbottnen, belägen 10 m VSV om kojgrunden, är rund, 11 m diam och 0,3-0,4 m h. Omgiven av en ränna, 0,3-1 m br och 0,4 m dj. Vid provstick framkom rikligt med kol.

Torvtäkt, ca 65x40 m (N-S), bestående av 1 sammanhängande brottyta, 0,2 m dj.
Svacka i moränmark med berg idagen. Skogsmark, blandskog.

Dammvall, bestående av förstärkt naturlig ås, ca 4 m l (ÖNÖ-VSV) och 2 m br. Enstaka stockrester vid platsen för dammluckan.
Enligt laga skiftes kartan har det legat en såg på platsen.

Område med husgrunder, ca 25x20 m (N-S), bestående av 1 kojgrund efter skogshuggarkoja och 1 stallgrund.
Kojgrunden är rektangulär, 5x4 m (NNÖ-SSV) och 0,1-0,2 m h, bestående av intill varandra kantställda cementplattor. I SSÖ hörnet är ett spisröse, 1,4x1,4 m och intill 0,8 m h, av 0,1-0,6 m st, söndervittrande, cementstycken, utrasade mot Ö-S.
Stallgrunden, belägen 3 m N om kojgrunden, är rektangulär, 5x4,5 m (N-S) och intill 0,3 m dj, bestående av en försänkt yta.
Enligt Skog och historias uppgiftslämnare är detta platsen för skogshuggarkojan Sjönvikskojan, byggd på 1920-talet.
Svagt V sluttande moränmark. Skogsmark, contorta med inslag av björksly.

Område med 1 kolbotten och 1 kolarkojgrund, 34x20 m (VNV-ÖSÖ).
Kolbottnen är rund, 9 m diam och 0,1-0,6 m dj. Omgiven av en ränna i NV-N-Ö-SÖ, 1-2 m br och 0,3-0,8 m dj. Vid provstick framkom rikligt med sot och kol.
Kojgrunden, belägen 6 m Ö om kolbottnen, består av ett spisröse, 1,5x1,3 m (Ö-V) och 0,6 m h, av 0,1-0,4 m st stenar.
N om och i direkt anslutning till väg (VNV-ÖSÖ).

Grustäkt, ca 40x20 m, bestående av minst 7 oregelbundna gropar, 2-6x2-3 m och 0,5-1 m dj.
Liten sandås i annars mestadels sump- och myrmark. Skogsmark, hygge.

Område med skogsbrukslämningar, 37x20 m (Ö-V), 1 kolbotten och 1 kojgrund efter kolarkoja.
Kolbottnen är rund, 13 m diam och 0,1-0,4 m h. Omgiven av en otydlig ränna, 1-1,5 m br och 0,1-0,3 m dj, skadad av rotvältor. Vid provstick med jordsond framkom ett 0,3 m tj sot- och kollager.
Kojgrunden är rektangulär, 4x3 m (Ö-V) och intill 0,4 m h, av jord. I V delen ett spisröse, 2,5x1,4 m (N-S) och 1 m h, av 0,2-1 m st stenar, uppbyggt mot ett stenblock. Spisröset är delvis utrasat mot Ö, till följd av körskada från skogsmaskin.
Svagt SV sluttande moränmark. Skogsmark, träddunge på hygge.

Område med skogsbrukslämningar, ca 30x15 m (VNV-ÖSÖ), bestående av 1 kolbotten och 1 kojrest.
Kolbotten är rund, 9 m diam och 0,1 m h. Ställvis omgiven av en ränna 0,1-0,2 m dj och 1 m br.
Kojresten, belägen 6 m Ö om kolbotten är kvadratisk, 5x5 m (NV-SÖ) och 0,5-0,7 m h, bestående av en övermossad jord- och sandhög samt en omgivande ränna, 0,5-1 m br och 0,1-0,2 m dj. I NV öppning ca 1 m br. I S en järnspis och ett tiotal 0,2-0,3 m st stenar som sannolikt utgör rester efter spisröset.

Fäbodlämning, ca 190x80 m (NV-SÖ), bestående av minst en husgrund och ca 15 röjningsrösen.
Husgrunden, i SÖ delen av området, är 5x4 m (ÖSÖ-VNV), bestående av en försänkning, 0,2 m dj och en syllstensrad i SÖ av 0,2-0,7 m st stenar. 4m NÖ husgrunden är en ihoprasad husvagn.
Röjningsrösena är mestadels runda, 1,5-6 m diam och 0,3-1 m h samt övermossade. Ett fåtal är ovala 6x3-4 m och 0,6-0,7 m h och ett är oregelbundet, 9 m diam och 1 m h.
I NV är rester av gärdesgård.
Fäbodvallen är sannolikt en del av Labbgårds fäbodar, tillhörande Österåsens by, med belägg från år 1763. I akten till Häggenås sockenkarta från 1847 omnämns Labbgård som ödeshemman vilket nyttjas som fäbod. Dagens Labbgård ska enligt ortnamnsregistret vara en utflyttning från Österåsen "vid skiftet" (sannolikt laga skiftet).
SV-sluttande samt flack moränmark. Skogsmark, blandskog samt igenväxande vall.

Område med militära anläggningar, ca 40x5 m (NV-SÖ), bestående av 5 skyttevärn.
Skyttevärn, runda, 2,5-3 m diam, består av en grop, 1,5-2 m diam och 0,2-0,5 m dj. Omges av en vall, 0,5-1 m br och 0,1-0,3 m h. Påträffades vid arkeologisk utredning år 2016 (RAÄ dnr 3.4.2-3759-2016).

Stenbrott, ca 50x40 m (ÖSÖ-VNV) och 2-3 m dj. I stenbrottet är rikligt med stenblock och skrotsten. I V är en skrotstenshög, 20x15 m (Ö-V) och intill 2 m h, av 0,1-1,5 m st stenar.

Fossil åker, 40-80x15-45 m (NV-SÖ), bestående av 6 röjningsrösen, varav 3 är runda, 1 är rektangulärt, 1 är stenar mot jordfast stenblock och 1 är en stenrad.
De runda röjningsrösena är 1,5-2 m diam och 0,3-0,4 m h, av 0,1-0,4 m st stenar. Ett av de runda röjningsrösena är lagt invid en jordfast sten. På ett röjningsröse är påförd sten från senare tid.
Det rektangulära röjningsröset är 5x3 m och intill 0,5 m h, av 0,1-0,4 m st stenar och lagt invid en jordfast sten.
Mot det jordfasta blocket är enstaka stenar lagda.
Stenraden är 9 m l av 0,3-0,5 m st stenar. Stenraden är belägen i områdets N del.
Röjningsrösena är i belägna i kanten av områdets N-Ö del. Området är stenröjt.
Åkern är ej markerad på någon äldre historisk karta.

Område med kolbottnar och kojgrund, ca 40x30 m (Ö-V), bestående av 2 kolbottnar och 1 kojgrund.
Kolbottnarna är runda, 9-10 m diam och intill 0,2 m h. Den NV kolbotten är omgiven av stybbgropar i S-VSV, 3x1 m st och 0,1-0,4 m dj samt en ränna i NNV-ÖNÖ. Den SÖ kolbotten är omgiven av en vall i Ö-S-SV, ca 1 m br och 0,1 m h.
Kojgrunden, belägen omdelbart NV om kolbottnarna, är 2x2 m och 0,6 m dj, ingrävd i en N-sluttning. I N spisröse av 0,1-0,3 m st stenar.
Svacka i lätt kuperad moränmark. Skogsmark, barrskog.

Fångstgropssystem ca 200 ml (huvudriktning NÖ-SV), bestående av 5 runda fångstgropar med ett inbördes avstånd av 30-50 m. Fångstgroparna är 2,5-3 m diam och 1,2-1,3 m dj. Bottenplanen är p.g.a. inrasade väggar svårbedömda. Två har närmast rektangulärt bottenplan, 0,6-0,8x0,3-0,4 m och två har rundat bottenplan, 0,8-1 m diam. Alla har runt kanten helt eller delvis synlig vall, 0,5-2 m br och intill 0,7 m h.

Område med militära anläggningar, ca 35x3 m (NV-SÖ), bestående av 3 skyttevärn.
Skyttevärn, kvadratiska, 3x3 m, består av grop, 1,5-3x1,5-2 m st och 0,4-0,5 m dj. I SV-SSV är vall, 1-2 m br och 0,2 m h. Påträffades vid arkeologisk utredning år 2016 (RAÄ dnr 3.4.2-3759-2016).

Område med skogsbrukslämningar, 30x10-20 m (NV-SÖ), bestående av 2 kojruiner.
Kojruinen i NV är rektangulär, 6x4 m (NV-SÖ) och 0,2-1,3 m h, bestående av 1-6 stockvarv, samt delvis övermossade och förmultnande syllstockar och brädor. Detta kan enligt Skog och historias uppgiftslämnare möjligen vara ett stall.
Den andra kojruinen är kvadratisk, 4x4 m (NÖ-SV) och 0,2-0,5 m h av en 3x3 m (NÖ-SV) och 0,5 m dj nedgrävning, omgiven av en vall, 1 m br och 0,2 m h. Innuti nedgrävningen är förmultnande stockar samt näver och tjärpapp från taket. I NV vallen är ett kaminrör.
Moränhöjd intill myr. Skogsmark, ungskog (contorta och björk).

Bebyggelselämning efter fäbod, ca 630x200-300 m (NV-SÖ), bestående av minst 4 husgrunder, 1 husruin, 3 källargrunder, 3 ladruiner, 1 brunn samt minst 15 röjningsrösen.
Husgrunderna, är 5-9x4-7 m och 0,2-0,4 m h. Några består av 1-1,5 m br vallar av jord och sten och andra av 0,2-0,4 m st syllstenar. 3 av husgrunderna har spismursröse, 2,5-3 m diam och 0,6-0,8 m h av 0,1-0,7 st stenar. På och intill en av husgrunderna är byggnadsrester i form av tegel, timmer och takplåt.
Husruinen, belägen i NÖ delen av området, är 9x6 m (VNV-ÖSÖ), 0,5-2,5 m h av intill 8 stockvarv samt en taknock. Indelad i två rum. Spismursröse i NNÖ 2x2 m(VNV-ÖSÖ), 1,4 m h av 0,1-0,8 m st stenar.
Källargrunderna är 4-5x3-4 m och 0,5-0,7 m dj, ingrävda i sluttningar. Innuti en är stockrester efter taknocken.
Ladruinerna är 5-6x5 m och 0,1-1 m h av förmultnande tak och- väggrester av stockar och brädor.
Brunnen, belägen i S delen av området, är rund, 1 m diam och 3 m djup till vattenytan, stensatt av 0,3 m st otuktade stenar. Övertäkt med trälock och försedd med vev.
Röjningsrösena, främst belägna i områdets ytterkanter, är vanligen runda 1,5-5 m diam och 0,2-0,6 m h av 0,1-0,4 m st stenar.
På vallen är också minst 4 stående byggnader med plåttak i form av 1 dass, 2 kojor och 1 barack.
Fäbodvallen har belägg på historiska karta från 1762.
Flack till lätt kuperad moränmark. Skogsmark (blandskog), hygge samt igenväxande vall.

Såglämning, ca 35x5 m (N-S)/ 25x5 m (Ö-V), bestående av en dammvall och resterna av en träränna.
Dammvallen är 32 ml, (N-S) 1,5-5 m br och inill 1,4 m h av jord och större stenblock. I bäcken är en 2-3 m br öppning, där dammluckan varit belägen.
Från dammvallen och nedströms bäcken löper resterna av en träränna, ihoprasad, ca 20 ml (Ö-V), 3-4 m br och 0,3-1 m h, av längs- och tvärgående stockar.
På laga skifteskartan från år 1870 är området markerat som sågplats. Enligt uppgift ska sågen ska ha rivits på 1920-talet. På N sidan bäcken är rester av ett dike som använts vid flottning för att leda timmer förbi sågen.
På platsen ska även ha funnits en kvarn. Kvarnstenen ligger som brosten vid en stuga på N sidan bäcken.

Område med skogsbrukslämningar, ca 45x20 m (NV-SÖ), bestående av 2 kolottnar.
Kolbottnarna är 13 diam och 0,6-0,7 m h. Omgivna av diken 0,6-2 m br och 0,1-0,5 m dj.
Mellan kolbottnarna är en yta som möjligen också varit en kolbotten. Rikligt med kol framkom vid sondning.

Fossil åker, ca 60-155x70-100 m (NV-SÖ), bestående av minst 26 röjningsrösen. Av dessa är 14 runda, 9 rektangulära eller närmast rektangulära, 1 stentipp och 2 består av stenar lagda mot jordfasta stenblock.
De runda röjningsrösena är 1-5 m diam, vanligen 2-3,5 m diam och 0,2-0,7 m h, vanligen 0,3.0,5 m h, av 0,1-1 m st stenar, vanligen 0,1-0,5 m st stenar. 7 av de runda röjningsrösena är lagda på eller invid jordfasta stenar.
De rektangulära, eller närmast rektangulära, röjningsrösena är 2-5x1-3 m och 0,1-0,8 m h, vanligen 0,4-0,5 m h, av 0,1-1 m st stenar, vanligen 0,1-0,5 m st stenar. 5 av de rektangulära röjningsrösena är lagda på eller invid jordfasta stenar.
Röjningsrösena är grupperade på tre ytor. Det ena ytan, där flest röjningsrösen är belägna, är ett stråk som löper från mitten av området mot NV. Den andra ytan är beläget I NNÖ delen av området. Den tredje ytan är beläget i SSÖ.
Stentippen är 15x7 m och intill 1,5 m h, av 0,1-1 m st stenar. Stentippen är belägen i ett något brantare parti i N.
Enstaka stenar är upplagda mot de jordfasta stenblocken.
I NV är en del av åkermarken markerad på storskifteskarta från år 1766. I N är en del av åkermarken markerad på karta rörande storskifte på inägor från år 1819. Möjligen kan den nedre delen i SV varit brukad som åker i början på 1900-talet.
I huvudsak SV-sluttande moränmark. Hagmark, blandskog.

Fångstgropssytsem, ca 310 m l (huvudriktning NNÖ-SSV), bestående av 8 fångstgropar, varav 4 är kvadratiska, 3 är runda och 1 är rektangulär, med ett inbördes avstånd av 13-68 m.
De kvadratiska fångstgroparna är 3-3,5x 3-3,5 m och 0,6-2 m dj. 3 har kvadratiskt bottenlan, 0,7-1,2x0,7-1,2 m och 1 har rektangulärt bottenplan, 1,3x0,6 m. Alla har kring kanten helt eller delvis synlig vall, 1-2,5 m br och 0,2 m h.
De runda fångstgroparna är 3,5-4 m diam och 1,7-1,8 m dj. 2 har rektangulärt bottenplan, 1-1,3x0,5 m och 1 har kvadratiskt bottenplan, 1x1 m. Alla har kring kanten en synlig eller delvis synlig vall, 1-2,5 m br och 0,1-0,6 m h.
Den rektangulära fångstgropen är 5,4 m och 1,2 m dj. Rektangulärt bottenplan, 1x0,5 m. Kring kanten är en vall, 1,5-3 m br och 0,1-0,5 m h. (RAÄ dnr 3.4.2-4462-2016)

Fossil åker 20-90x20-80 m (Ö-V), bestående av minst 6 röjningsrösen och stenröjda ytor.
Röjningsrösena är runda, 1,5-4 m diam och 0,2-0,5 m h, vanligen 0,2 m h, av 0,1-0,5 m st stenar. Röjningsrösena är helt eller delvis övertorvade. Röjningsrösena är i huvudsak belägna utefter områdets begränsning.
De stenröjda ytorna är oregelbundna och belägna centralt i området.

Område med skogsbrukslämningar, ca 45x10-25 m (ÖSÖ-VNV), bestående av 1 kolbotten och 1 kojrest.
Kolbotten är rund, 13 m diam ocn intill 0,3 m h. Omgiven av en ränna, 0,5-2 m br och 0,4 m dj. I NNV stybbgrop, 3x3m och 0,3 m dj.
Kojresten, belägen 13 m Ö om kolbotten, är rektangulär, 6x5 m (ÖSÖ-VNV), bestånde av en ca 3x2 m (ÖSÖ- VNV) och 0,4 m dj nedgrävning. Omgiven av en vall, 0,5-1,5 m br och 0,1-0,2 m h. I ÖSÖ spisrest, 2 m diam och 0,3 m h av 0,05-0,3 m st stenar.

Torvtäkt, ca 70x60 m (NV-SÖ), bestående av minst 15 täktgropar, 0,5-7x0,5-5 m. De minsta groparna är belägna i områdets ytterkanter och de större i områdets mitt. Mitt på myren är en 9x11 m st nedgrävning där 10 rader med hässjestolpar, 0,2 m h, sticker upp ur myren. Hela myren bär diffusa spår av torvtäkt.
Flack myrmark, bevuxen med någon enstaka tall.

Område med skogsbrukslämningar, ca 50x30 m (NNV-SSÖ), bestående av 1 kolbotten och 1 kolarkoja.
Kolbottnen är rund, 15 m diam och 0,3 m h. Omgiven av 8 oregelbundna stybbgropar 2-3x2-5 m och 0,2 m dj.
Kolarkojan är kvadratisk, 6x6 m (NNV-SSÖ) och 0,2 -0,5 m h av en 0,5-1,5 m br vall och en rektangulär, 3x3,5 m (NNV-SSÖ) invändig yta. I NNV spisröse, oregelbundet, 3x3 m och 0,8 m h av 0,2-0,4 m st stenar. Omgiven av 4 gropar där jorden till vallen tagits.

Område med skogsbrukslämningar, 35x25 m (NV-SÖ), bestående av en kolbotten och en kolarkojgrund. Kolbottnen är rund, 20 m diam, 0,3-0,5 m h, omgiven av en ränna, 0,5-0,8 m br och 0,1-0,2 m dj.
15 m SÖ om kolbottnen är en kolarkojgrund, närmast kvadratisk, 4x4 m (VNV-ÖSÖ), bestående av två jordvallar (VNV-ÖSÖ), 4 m l, 0,5-0,7 m br och 0,1-0,2 m h och ett spismursröse i ÖSÖ, 2 m diam, 0,8 m h och uppfört av 0,1-0,3 m st stenar. Ingång i VNV. Påträffad vid arkeologisk utredning utan KML-beslut år 2010 (dnr 3.4.2-5237-2010).

Område med skogsbrukslämningar, ca 35x15 m (ÖNÖ- VSV), bestående av 1 kolbotten och 1 kojrest.
Kolbotten, rund, 12 m diam och 0,3 m h. Omgiven av en ränna, 0,5-2 m br och 0,1- 0,5 m dj.
10 m Ö om kolbotten är kojresten, kvadratisk, 6x6 m (NÖ-SV) och 0,1-0,3 m h, bestående av en försänkt yta 1,5x2 m och 0,5 m dj (NÖ-SV), omgiven av en 1,5-2 m br vall. I NÖ spisröse av 0,1-0,4 m st stenar spridda i vallen.
Kuperad moränmark. Skogsmark, träddunge på hygge.

Område med skogsbrukslämningar, ca 40x20 m (NV-SÖ), bestående av 1 kolbotten och 1 kojgrund.
Kolbotten är rund, 13 m diam och 0,3 m h. Någon tydlig ränna eller stybbgropar kunde inte lokaliseras p.g.a rotvältor och hög vegetation av hallonbuskar och rallarros.
Kojgrunden är kvadratisk, 5,5x5,5 m (NV-SÖ) och 0,1-0,2 m h av en 1,5 m br vall och en 2,5x2,5 m st invändig yta. Spisröse i SÖ, runt, 2,5 m diam och 0,8 m h av 0,1- 0,5 m st stenar.

Kalkstensbrott av röd kalksten, ca 130x10-40 m (NV-SÖ). Inom området är rikligt med kalkblock och kalkstenshögar samt minst 2 större brottytor, 5-6x5-7 m och 0,7-1 m dj. Spår efter borrhål är tydliga på flera större block. Brottytorna är delvis övermossade och otydliga.

Torvtäkt, ca 150x45-100 m (NNV-SSÖ), bestående av minst 15 täktgropar, 1 större yta med sammanhängande täktgropar, 2 diken samt 1 ladruin.
Täktgroparna är ca 5-15x2-7 m och 0,1-0,3 m dj, främst belägna i SÖ.
Den större ytan med sammanhängande täktgropar är ca 40x40 m st och belägen i SV.
Dikena är ca 90-100 m l (NNÖ-SSV/ÖSÖ-VNV, 0,5-2 m br och 0,5-1 m dj.
Ladruinen, belägen i NÖ, är kvadratisk, 8x8 m och intill 2 m h av ihoprasade väggar av brädor samt närmast intakt spåntak.

Dammanläggning, 60x70 m (NNV-SSÖ), bestående av 3 dammvallar och otydliga träkonstruktioner. Den N dammvallen är 10 m l (NNÖ-SSV), 3,5 m br och 0,3-0,6 m h, uppbyggd av jord. Den S, är 11 m l (NNÖ-SSV), 5 m br och 0,3-0,6 m h, uppbyggd av jord. Belägen 3 m S om föregående. Den tredje vallen, SSV om föregående, är 16 m l, 2,5 m br och 0,3-0,4 m h, med en 3 m l öppning i mitten (dammlucka?). Byggd av stenar, 0,3-0,6 m st. N om stenvallen är rester av en timmerkonstruktion. SV sida bäcken är en ansamling av stenar och mindre täktgropar. (RAÄ dnr 3.4.2-6315-2016)
Moränmark vid bäck. Skogsmark (hygge) Ö om bäcken, ängs- och skgsmark (granskog) V om bäcken.

Fäbodlämning, ca 165x20-110 m (NNÖ-SSV), bestående av minst 7 husgrunder, 2 källargrunder och minst 7 röjningsrösen.
Husgrunderna är huvudsakligen belägna i V delen av fäbodvallen. En husgrund består av ett spismursröse, 2 m diam och 0,7 m h. Sex av husgrunderna består av ingrävningar och nedgrävningar i backar och mindre sluttningar, 3-5x1,5-3 m st och 0,2-0,6 m dj, flertalet med 2,5-3 m br öppningar. Två saknar öppningar.
I sluttningen mot V är två källargrunder, 4x2,5-3 m och intill 1,4 m dj med öppningar, 2,5-3 m br.
Röjningsröserna är 1-2,5 m diam och 0,3-0,5 m h. Ett par består av röjningssten på stenblock.
Enligt avvittringskartan från år 1835 tillhörde fäbodvallen byn Korsta.

Fäbodlämning, ca 210x30-170 m (NV-SÖ), bestående av minst 3 husgrunder, 2 husgrunder (?) samt ca 40 röjningsrösen.
En av husgrunderna, belägen i V delen av området, är rektangulär 5x4 m (N-S) och intill 0,2 m h av övermossade syllstenar. I NV spismursröse, närmast rektangulärt, 2,5x1,5 m (N-S) och 0,3 m h, övertorvat. I NÖ grop, 1,5 m diam och 0,4 m dj.
Två av husgrunderna består av ingrävningar i sluttningar, 5x4-5 m och intill 0,5 m dj. Öppningar 3,5-4 m br. Den ena är belägen i NV, den andra mitt i områdets S del.
En av de osäkra husgrunderna, belägen i NV delen av området, består av ett spismursröse(?), 2,5 m diam och 0,7 m h, övermossat. Omedelbart NNÖ om spismursröset (?) är en grop, oval, 2x1,5 m (Ö-V) och 0,6 m dj.
Den andra osäkra husgrunden, belägen i områdets mitt, består av en ingrävning i backen, 4x3 m (ÖSÖ-VNV) och intill 0,5 m dj. I S öppning, 3 m br. I V röjningsröse, 2 m diam och 0,8 m h.
Röjningsrösena är mestadels runda, 1-4 m diam och 0,2-0,7 m h och övermossade. Några enstaka är större. Några består av röjningssten på stenblock.
Enligt avvittringskartan från år 1835 tillhörde fäbodvallen Brevågs by.
S-sluttande, kuperad moränmark. Skogsmark, granskog med inslag av björk och tall.

Fäbodlämning, ca 170x50-100 m (NV-SÖ) bestående av minst 1 husgrund och minst 10 röjningsrösen.
Husgrunden, centralt belägen i området, är 6x5 m (NNV-SSÖ), bestående av övertorvde syllstenar. I NNÖ spismursröse, 2x1,5 m (ÖNÖ-VSV) och 0,4 m h, mestadels övermossat och bevuxet med gräs. Innuti husgrunden är en grop, kvadratisk, 1,5x1,5 m (NNV-SSÖ) och 0,5 m dj.
Hälften av röjningsrösena är runda 1,5-4 m diam och 0,2-0,7 m h och hälften är ovala eller rektangulära 3-10x2-4 m och 0,2-0,5 m h.
I V delen av vallen är en täktgrop, oregelbunden ca10x10 m (SÖ-NV) och 0,5-1 m dj, ingrävd i en sluttning.
Stormyrbodarna hörde till Österåsens by och har belägg från år 1747 på historisk karta.
SV-sluttande moränhöjd. Skogsmark, granskog, igenväxande vall samt hygge.

Område med 2 kolbottnar, 40x20 m (NÖ-SV). Kolbottnarna är runda, 11 m diam och 0,2-0,7 m h. Omgivna av rännor, 0,3-1,5 m br och 0,4-0,7 m dj.

Övrig kulturhistorisk lämning då kartbelägg saknas före 1850. Äldsta kartbelägg: Generalstabskarta från 1903.
Torplämning, ca 90x55 m (NV-SÖ), bestående av minst 2 husgrunder och 1 jordkällaregrund.
Den ena husgrunden är, 7x7 m (Ö-V), bestående av en försänkt schaktad yta, 0,2-0,4 m dj. Kring kanten är stenar.
Husgrund, 7,5x5 m (NV-SÖ), bestående av en förhöjning, 0,1-0,3 m h. Kring kanterna är syllstenar. I Ö del är ett spismursröse, 1,7x1,7 m och intill 0,3 m h.
Jordkällaregrund, 7x3,5 m (N-S) och intill 1,7 m dj. Den N och inre delar av Ö och V väggar är kallmurade. Källaren är delad i två rum. Öppning i S.

Enligt 1991 års fornminnesinventering:
Fossil åkermark (ödesböle?), inom ett område av 130x50-80 m (NÖ-SV), bestående av ca 2 oregelbundna åkerparceller begränsade av terrasskanter, samt ett 20-tal odlingsrösen. Odlingsrösena är är kraftigt övermossade och kan mycket väl härröra från ödesbölet. Terrasserna är ca 70 m långa (NNV-ÖSÖ, Ö-V) och 0,4-0,6 m höga. Möjligen finns ytterligare ett odlingshak i den V delen.-

Blästbrukslämning i form av slaggförekomst inom angivet område, 200x30 m (NV-SÖ). Utmed strandplan påträffades ställvis tung trögfluten slagg av lågteknisk karaktär, särskilt i NV delen i anslutning till uthus.
Den SÖ delen (söder om bäcken) undersöktes arkeologiskt 2016 på initiativ av fastighetsägarna (se rapport Wennstedt-Edvinger nedan). Vid undersökningen konstaterades att lämningen sedan inregistreringen 1991 skadats ytterligare av erosion beroende på torrläggning varje vår och av att annars ligga under vatten. Fältarbetet bestod i kompletterade inmätning och ytplockning av slagg för analys och 14C-datering. Ingen sådan gick att få då inget mätbart kol påträffades. Slaggen daterades istället på typologisk väg. Slaggen bedömdes vara reduktionsslagg från äldre järnälder och ca 0-550 e.Kr.
Vid den pågående arkeologiska undersökningen upptäcktes att större delen av fornlämningen norr om bäcken (vid det uthus där den största konscentrationen av slagg observerats) grävts bort med grävmaskin. Huvudelen av materialet var lagt som underlag till en brygga tillbyggd till l ett befintligt uthus. Skadegörelsen åtalsanmäldes och fastighetsägaren dömdes för fornminnesbrott 2018-12-06. Skadegörelsen har med all sannolikhet inneburit att lämningens mest centrala del grävts bort utan undersökning, då blästern troligtvis legat vid bäcken och inte påträffades vid den arkeologiska undersökningen söder om denna.
Efter utgrävning och skadegörelse återstår av fornlämningen endast den nordvästligaste delen utanför fastigheten Torvalla 6:18 och den sydöstligaste utanför fastigheten Ope 6:1
Flackt strandplan i karftigt svallad moränlera, nu närmast blockmark. Tomtmark.

Fossil åkermark, ca 60x50 m (Ö-V), bestående av 8 röjningsrösen, varav sju runda och ett ovalt, och emellan dem stenröjda ytor.
De runda röjningsrösena är 2,5-4 m diam, det ovala, 3x2,5 m (Ö-V), och 0,3-0,9 m h (fyra 0,3-0,4 m h fyra 0,4-0,9 m h), mer eller mindre kraftigt övermossade. I sex röjningsrösen är gropar/urgrävningar, 0,3-0,75 m dj. Ett röjningsröse, i områdets N halva, har äldre körskador.
Ett röjningsröse längst i S och ca 2 m N om hög vägbank är något osäkert och kan möjligen vara rest efter vägbygge.
Avsats i N-sluttande moränmark. Skogsmark (blandskog).

Torplämning(?), ca 55x35 m (NÖ-SV), bestående av 1 bostadshusgrund och ett område täckt av delvis överväxt skräp.
Husgrunden, belägen i områdets Ö del, är 8x6 m (NV-SÖ), med två 0,4-0,5 m dj nedsänkta rumsindelningar i NV och längs SV sidan, övrig del i markytenivå. Den mindre rumsdelen i NV är 3x2 m (NV-SÖ), den större längs SV sidan 6 m l och 1,5-2,5 m br, med i NV vinkel åt NÖ mot den det mindre rummet, där en enkel 0,4-0,5 m h kallmur avskiljer rummen. I NV och SV sidorna syns väggar av cementblock som sticker upp 0,1 m ovan markytan. I grundens centrala del noterades under mossan enstaka tegelstensbitar, sparsam rest av eldstad. Ett rostigt element skymtar under mossan intill grundens NV vägg.
SV om husgrunden och i S-SV-sluttning är ett ojämnt och omrört område, 10-15 m stort, fyllt av övermossat skräp av olika slag och beväxt med ungaspar och lövsly samt några fallna träd. Under detta kan det möjligen dölja sig rester av byggnad, men omöjligt att bedöma.
Äldsta kartbelägg för bebyggelseenheten är ekonomiska kartan från 1971, med ett boningshus och ett uthus.
Husgrunden är intill och NÖ om stig (NV-SÖ).
Plan avsats och S-SV-sluttande moränmark. Igenväxande tomtmark.

Det kan inte uteslutas att någon/några gravar kan dölja sig under röjningsstenen. Dessutom finns spritt i området mycket låga och flacka röjningsrösen som kan vara av ansenlig ålder.
Fossil åkermark, ca 280x15-130 m ((NNÖ-SSV), bestående av ca 60 röjningsrösen och 2 terrasskanter.
Röjningsrösena är 2-10 m diam och 0,1-0,7 m h, varav ca 20 är 2-5 m diam och 0,1-0,4 m h och närmare 20 är större än 6 m diam. På de flesta röjningsrösena är påfört röjningssten från olika tidsperioder. I tre av de största och högsta röjningsrösena är urgrävningar för skyttevärn. Emellan rösena är marken mycket slät och stenfri.
Inom ytans centrala del är en tämligen markant terrassering, ca 125 m l (huvudriktning NV-SÖ) och 0,2-0,3 m h, vilken sammanfaller med övergång mellan åker och äng i karta från 1897. Området avgränsas delvis i SÖ delen av en ca 110 m l (Ö-V) och intill 0,4 m h terrasskant/ställvis intill 5 m br kantvall.
De flesta röjningsrösena ligger i mitten av området, där det vid fornminnesinventeringen 1967 registrerades ett mindre område med stensättningsliknande odlingsrösen, med kommentar att det i en del fall kan döljas gravar under röjningsstenen. Detta kan inte uteslutas.
Vid jämförelse med historiska kartor noterades att röjningsrösena sammanfaller med både åker- och ängsmarker med utritade stenrösen på kartor från 1693 till 1897, där röjningsröseområdets N del verkar tidigast anlagd som åkermark (1693 års karta). Lägena för flera av röjningsrösena sammanfaller med utritade stenrösen på karta från 1897.
Genom områdets S del löper en motionsled.
SV-sluttande moränmark. Skogsmark, gammal åker- och betesmark

Gårdstomt, Hornsjöböle, ca 100x70 m (N-S), bestående av 3 husgrunder, samtliga med spismursrösen. ett par kallmurningar och en grop. Tomten avgränsas i N av brantare sluttning, i Ö av naturlig avsatskant, i S och SV av svacka, i V kallmurad terrasskant mot sluttning, dessutom i alla sidor av röjningsstenar och enstaka röjningsrösen.
En boningshusgrund, belägen i områdets S del, är 9x6 m (ÖNÖ-VSV) och 0,4-0,6 m h, med övermossad stenfot. Mitt på och mot den SSÖ väggen är spismursrest, 3,5 m diam och ca 1 m h, täckt av jord men i ytan enstaka stenar. Minst tre rum, avgränsade av 0,5 m h övermossad stensyll, varav två av rummen i ÖNÖ delen.
Ca 15 m N därom är en grund efter en större uthusbyggnad, 15x6 m (NNV-SSÖ) och 0,6 m h, tredelad. Den NNV delen har en 0,7 m h grov syll i Ö och S, i övriga sidor 0,1 m h. I N hörnet är spismursrest, 1,7x1,7 m och ca 1 m h, grovt kallmurad av 0,3-1 m l stenar. Grundens SSV del är 0,4-1,4 m h, högst i Ö och S, stenfylld, och intill S hörnet en ingångsramp, 3x3m (Ö-V). Mellan dessa är en ca 4 m l del (NNV-SSÖ) med kallmurades sidor/väggar utom mot ÖNÖ sidan som är helt öppen.
Den andra boningshusgrunden, belägen ca 50 m NÖ om den första, är ca 10x7 m (N-S) och intill 0,7 m h, högst mot Ö och sluttning. Mot S kanten är spismursrest, 4 m diam och 1 m h, övermossad med i ytan 0,3-0,8 m st synliga stenar. I grundens N del är en källargropen, ca 4x2 m (N-S) och 0,7-0,8 m dj, med 0,8-1 m h delvis utrasade kallmurade väggar. Intill V och S kanten av grunden är röjningsstenar. Nedfallna träd, grenar och kvist över grunden.
Mellan boningshus- och uthusgrunden i V delen löper en ca 16 m l (N-S) och 0,3-0,7 m h kallmurad stenrad, av 0,5-1,2 m l stenar. Den verkar utgöra avgränsning mot den gamla åkerytan.
I områdets NV kant och mot bakre SÖ-sluttning är en ca 3-3,5 m l (NÖ-SV) och 0,9-1 m h grov kallmurning av 0,3-0,8 m l stenar, något utrasad. Framför och SÖ om den är tämligen plant men fallna träd gör närmare besiktning omöjlig.
Nedanför den S boningshusgrunden är i S-sluttningen en grop, ca 4 m diam och ingrävd 0,4-0,6 m dj, med antydan till 0,1 m h omgivande vall.
Från områdets V kant löper en ca 2,5 m br stig, ca 45 m l (Ö-V) med 13 m i Ö och närmast gårdstomten stenskodd kant längs med S sidan mot sluttning.
Enligt Antonsson är Hornsjöböle ett ödesböle. Äldsta skriftliga belägg enligt Ortnamnsregistret är från år 1504. Enligt en karta från 1776 var här ett nybygge invid Gårdstjernan, dock utan byggnadsmarkering. Inga historiska kartor redovisar för övrigt byggnader på tomten, enbart åker- och ängsmark.
Plan och svag SÖ-sluttande moränavsats i S-SÖ-sluttning av bergshöjd. Igenväxande tomtmark, f.d. åker- och ängsmark.

Område med fossil åkermark, 20-75 x 40-65 m (NV-SÖ), bestående av 2 fossila åkerytor, varav en större, ca 70x35-40 m (NNV-SSÖ), och en mindre, ca 20x5-15 m (NV-SÖ), den senare i områdets SV del. Mellan dem är tämligen brant oländig SV-sluttning. Den större ytan har i sen tid nyttjats som ängsmark.
Den större åkerytan kantas i S och Ö av en ca 0,4 m h terrasskant och ca 10 röjningsrösen, i NÖ sidan en 6x2,5 m l och 0,6 m h, nedifrån sluttning 1,6 m h. I NNV är en ca 10 m diam stor ansamling tämligen lösa övermossade 0,3-0,4 m st röjningsstenar, påförda emot ett 1 m h stenblock. I NV och NÖ kantas ytan av branta sluttningar.
Den mindre ytan, i svagt SÖ-sluttande avsats, kantas i NV av brant sluttning, i SV och SÖ av enstaka låga röjningsrösen, ca 2 m diam och 0,2 m h. Mot SV och ytans nedre kant är en 7 m l (NV-SÖ) och 0,4 m h terrasskant mellan två röjningsrösen.
Enligt Antonsson är Hornsjöböle ett gammal ödesböle. Enligt historiska kartor från 1700- och 1800-talen åkermark och har brukats in i sen tid som åker- och/eller ängsmark.
Avsatskrön samt S, SÖ och SV-sluttande moränmark. Delvis öppen gammal åker- och ängsmark, i kanterna igenväxande.

Osäker på grund av otydlighet, förutom haket i SV sidan och att ytan är tämligen stenfri.
Fossil åkeryta(?), ca 15x10 m (NÖ-SV), bestående av något stenröjd yta, avgränsad av glesa stenar och längs SÖ ovansidan av tämligen tydligt hak. Dock svag kant nedåt och mot NV.
Tämligen brant NV-sluttande moränmark. Skogsmark (ung granskog).

Område med fossil åkermark, 230x25-60 m (huvudriktning N-S), bestående av 1 fossil åkeryta och minst 20 röjningsrösen.
Den fossila åkerytan avgränsas i NV-V-SV kanten av röjningsrösen och terrasskant, ca 220 m l (ÖNÖ-VSV och N-S) och 0,2-0,5 m h, samt i Ö kanten och mot övre sluttning av röjningsrösen. Ytan har odlats in i sen tid.
Röjningsrösena är 2-5 m diam och intill 0,8 m h.
Plan avsats i V-sluttande moränmark. Skogsmark (hygge).

Fossil åker, ca 50x15 m (NV-SÖ) bestående av en stenröjd yta. Den kantas huvudsakligen av röjningsstenar, dessutom vid NV kanten och mellan två block av en stenvall, ca 10 m l (NV-SÖ) 1-1,5 m br och 0,6-0,8 m h, och vid SÖ kanten, intill S-sluttning, av en vinklad kallmurning, 7 m l (huvudriktning NV-SÖ), 1-1,5 m br och 1 m h, av 0,3-1 m st sten med ett större block i mitten. Åkerytans avgränsningen något oklar mot SÖ. Körspår efter avverkning inom ytan.
Avsats i V-sluttande moränmark. Skogsmark (hygge).

Område med fossil åkermark, 125-220 x 25-85 m (NV-SÖ), bestående av 3 åkerytor, 5 stenvallar och minst 10 röjningsrösen.
Åkerytorna utgör områdets hela utsträckning, med på ömse sidor om en lågt liggande och något sank odlingsyta 2 åkerytor som är ca 90 respektive 120 m l (NV-SÖ). De avgränsas mot den lägre åkern av 0,2-0,4 m h terrasskanter och mot högre och oländigare terräng av stenvallar och röjningsrösen.
Stenvallarna är 10-85 m l, 1-2,5 m br och 0,2-0,4 m h, den längsta (NÖ-SV) avgränsar området i dess S ände, övriga med huvudriktning NV-SÖ, i SV en svängd hägnadsvall.
Röjningsrösena är 2-4 m diam och 0,1-0,4 m h. I NÖ sidan av den N åkerytan ligger röjningsstenar ovanpå några stenblock.
Ytan är med på en karta från 1776, tolkad som ängsmark. Den har nyttjats som ängsmark in i sen tid, möjligen även odlats. I områdets SÖ del är i åkerkanten rester av en lada, RAÄ-nr L2019:7052.
Svacka (NV-SÖ) mellan högre liggande terräng, moränmark. Igenväxande ängsmark.

Fossil åkermark efter ödesböle. Inom ett 340x120-190 m st område (NV-SÖ) finns ca 65 odlingsrösen samt 3 terrasser.
Odlingsrösen är 4-6 m diam och 0,3-0,8 m h. Flertalet har delvis övertorvade kanter samt i krönpartierna kal sten.
Terrasserna är 20-60 m l och 0,2-0,4 m h, belägna i områdets centrala och NÖ del.
I områdets SÖ del är en undersökt medeltida husgrund, registrerad som RAÄ-nr L1947:5581 (tidigare Lockne 62:2), som hör samman med ödesbölet trots att den registrerats för sig.